195 



Kn-ětenstwí jejich wždycky konečné, pro pupeny podkoncčné ale na- 

 skytuje se často poboční čili rozporní, wýk. 1465, «, 1466, a, anebo sil- 

 ným zkrácením wétwičky je nesaucí jest auílabičkotcé , wýk. 1463, a, 

 1491. 



Kwětenstwí samicí ale jest: a) jednoduché, wýk. 1584: ct) licni čili 

 licowé , wýk. 1496, a_, (í) rubni, rubowé , wýk. 1463, a, b) sloiené, 

 slrbauloicilé. 



Strbaufy (^capitulum) ale jsau: a) plochaunké, bl prohlubené , wýk. 

 1519, 1506, c) naddulé, d) polokufowaté, e) homolotcilé , wýk. 1508, a, 

 f} puklafé, g) vejkotcané, wýk. 1508, a^ h) laloónalé , i) pramenité: a) 

 prosfopramenné , wýk. 1519, 1506, ,?) pramenthc do póla srostlých, y) 

 pramenůw blanau spojených ; dále jsau strbauly: j^wausaté. k) bemcausé. 



Ka stibaule lozeznáwá se 1} osAa, 3} stopka společná. 

 a 3) okroic. 



1) OsAra (^rhachis^ jest základ strbaulu, jenž nese jedno- 

 tliwá kwětenstwí, a wlastně jest konec stopky společné rozší- 

 řený. 



Jest ale; a) ro«iírřna, (zploštila a na prameny rozdělená), wýk. 

 1519, 1506, bj sllustfd, wýk. 1503, a^í, da, c^ malá, wýk. 1508, aa, b/í, 

 d) nepatrná, wýk. 1503, ad. 



23 Stopka společná ([pedunculus communis} čili zhola 

 stopka podporuje strbaul, a na konci roz.šííena jsauc, dělá osu 

 strbaulovvau. 



Jest ale: a) oblaunká, wýk. 1508, a. b) nepatrné trojhranná , c) 

 troj-, ctijrboká, dj lysá, wýk. 1508, a, e) chlupatá, wýk. 1519, 1510, a/?, 

 f) dole oposwená, wýk. 1510, aa/, g) rfo/e plewami opohcená, wýk. 1498; 

 li} dole plewami obhraiená, wýk. 1503, a, i) nahá, j) střední, do pro- 

 středku strbaulu wnikající, h) fsástřední, kromě středu do strbaulu wniklá. 



3} Okrow (involucrum) nepostředečně zaobaluje kwěten- 

 stwí játro wkowitých a jest welmi rozdílen. 



Co do pohlawí kwětu rozeznawá se 1) okrow samčí a 

 3) samici. 



Okroic samčí jest 1} buď lisfowifý , z lisfůw nepro- 

 měněných, někdy jehněděných, wýk. 1500, 2} buď šiiphiowitý, 

 t. šupina ojedinělá, wypuklá, wýk. 1512, a. are, 3} buď brada- 

 ícicoic/tý, z bradawičky duté, 4} buď čisoicitý, wýk. 1471, c. 



Okrow samicí hlawně jest dwojí, jelikož kwětenstwí jest 

 jednoduché, nebo složené. 



Okrow kwěienstwa jednoduchého jest: 1) prostolupenný , wýk. 1513, 

 a; 2) srostlolupenný ; .3} nahý, wýk. 1528, a«; 4} dole lislenatý , takže 

 listeny dělaji okroic tcnésný , a prawý pak slowe wnitřni, a oba dělají 

 okrow dwojnásobný . aby se rozeznal od jednoduchého; 5) přímý, wýk. 

 1463; 6) wisutý, wýk. 1460; ^^ trubkowitý, wýk. 1472, 1528, a«, br<:'8) 

 náleickowitý, wýk. 1485, a;?; 9) obicejčitý; 10) podlouhle obsrdčitý ; 11) 

 hniškoicitý; \Z) jehlatcowitý ; VÍ) břichatý; 14) smáčknutý; 15) řusnalý, 

 hranatý, wýk. 1461, act; 16) křidlatý; 17) aawřený; 18) provrtaný na 

 cechalce; 19) oleicřený. wýk. 1485, a,^',- ústa jest: a) uťatého, wýk. 1472, 

 b) zaubkatéiw, wýk. 1457, a,-?, c) «a čtwero klaného, d) roztrhaného: e) 

 dřipatého, f) %ubato-brwitého; dále jest okrow: 20) nahoře po dél ro«- 

 štipený; 21) dwojpyský. wýk. 1.'j20, a; 22) /ř/.«íí/; »}) pýřitý ; 24) pa/ír- 

 beókatý; 25) blánowitý; 26) listowitý; 27) í/M«řý,- 28) koéomitý; 29) 



13- 



