195 



Kwétenstwí jejich wždycky konečné, pro pupeny podkoncéné ale na- 

 skytiije se často poboční čili ro^forni , wýk. 1465, a, 1466, a, anebo sil- 

 ným zkrácením wětwičky je nesaucí jest auilabickowé , wýk. 1463, a, 

 1491. 



Kwétenstwí samicí ale jest: a) jednoduché, wýk. 1584; ď) licni čili 

 licotcé , wýk. 1496, a., ft') rubni, rubowé, wýk. 1463, a, b) slokené, 

 strbauloicité. 



Strbaufy (capitulum) ale jsau; a) plochaiinké, h) prohlubené , wýk. 

 1519, 1506, c) nadduté, d) polokufotcaté, e) homolowité , wýk. 1508, a, 

 f} puklaté, g) ťejkowané, wýk. 1508, a, li) lalocnaté , i) pramenité: a) 

 prostopramenné , wýk. 1519, 1506, /?) pramenůw do póla srostlých, y) 

 prameňme blanau spojených; dále jsau strbauly: j^wausaté. k) bez-wausé. 



Na strbaiile lozeznáwá se 13 osA:«, 2) stopka společná. 

 a 33 okrow. 



ť) Oska (rhachis^ jest základ strbaulu, jenž nese jedno- 

 tliwá kwétenstwí, a wlastně jest konec stopky společné rozší- 

 řený. 



Jest ale; a) roz-siřená , (zploštila a na prameny rozdělená), wýk. 

 1519, 1506, b) istliistlá, wýk. 1503, a;9, da, c} malá, wýk. 1508, aa, b/í, 

 d) nepatrná, wýk. 1503, ad. 



2) Stopka společná (^pedunculus communis} čili zhola 

 stopka podporuje strbaul, a na konci rozšířena jsauc, dělá osu 

 strbaulovvau. 



Jest ale: a) oblattnkd, wýk. 1508, a, b) nepatrné trojhranná , c) 

 troj-, élijrboká, á') lysá, wýk. 1508, a, e) chlupatá, wýk. 1519, 1510, a/í, 

 f) dole opošicená, wýk. 1510, act;/, g) dole plewavii opošwená, wýk. 1498; 

 h) dole plewami obhraiená, wýk. 1503, a, i) nahá, j) střední, do pro- 

 sti^edku strbaulu wnikající, h) ísáslřední, kromě středu do strbaulu wniklá. 



3} Okrow Qnvolucrum) nepostředečně zaobaluje kwéten- 

 stwí játrowkowitých a jest welmi rozdílen. 



Co do pohlawí kwětu rozeznawá se 1) okrow samčí a 

 2) samici. 



Okroiv samčí jest 1} buď lisfowitý , z listůw nepro- 

 měněných, někdy jehněděných, wýk. 1500, 2} buď šiipinowitý, 

 t. šupina ojedinělá, wypuklá, wýk. 1312, a, ««, 3} buď brada- 

 wicowftý, z brada wičky duté, 4^ buď čísowitý, wýk. 1471, c. 



Okrow samicí hlawně jest dwojí, jelikož kwětenstwí jest 

 jednoductiCy nebo složené. 



Okrow kwětenstwa jednoduchého jest: 1) prostolupenný , wýk. 1513, 

 a; 2) srostlolupenný ; .3} nahý, wýk. 1528, aa; 4) dole listenatý , takže 

 listeny dělají okrow tcnéhiý , a prawý pak slowe wnitřni, a oba dělají 

 okrow dvojnásobný , aby se rozeznal od jednoduchého', 5) přímý, wýk. 

 1463; 6) wistitý, wýk. 1460; 1^ trubkotcitý , wýk. 1472, 1528, a«, baj 8) 

 nálewkowitý , wýk. 1485, a/?; 9) obwejcitý; 10) podlouhle obsrdčitý ; 11) 

 hruškoicitý ; i2) jehlatcoicitý ; ^3^ břichatý; 14) smáčknutý; 15) řasnatý, 

 hranatý, wýk. 1461, aa; 16) křidlatý; 17) fsaicřený; 18) prowrlaný na 

 cechalce; 19) olewřený, wýk. 1485, ap'; ústa jest: a) uťatého, wýk. 1472, 

 h") ísaubkatéJio, wýk. 1457, a,t?, c) na ctwero klaného, d) roztrhaného, e) 

 dřipalélw, f) mubato-brwitého; dále jest okrow: 20) nahoře po dél roZ' 

 ilipený; 21) dwojpyský. wýk. 1520, a; 22) lysý; 23) pýřitý ; 24) pahr- 

 beckatý; 25) blánoicitý; 26) listowitý; 27) ř/M«řý; 28) kokowitý ; 29) 



