202 



Stélka sestáwá z několikera wrstew : ť) z korní čili koro- 

 wé, wněšné, složené ze sklípkůw zakulatélých anebo raději 

 mnohostěných, pořídku smíchaných se sklípky trubkowitymi, 

 která wšude, kdežto stélka se dotéká wzduchu, na jewě leží, 

 AvÝk. 1585, ab; z wrstwy střeiiowé čili dřeiíowé, wnitřní čili 

 zpodní, kteráž w stélkách prostých, kííčkovvitých a listowltých 

 sestáwá nejwíce ze sklípkůw roztažených, trubkowitých anebo 

 niťowitých , we stélkách ale strupovvilých ze sklípkůw toliko 

 zakulatélých anebo mnohostěných , a jenom tenkráte na powr- 

 chu leží, když wrstwa korní chybuje; wýk. 1585, c. 



Podlé těchto dwojích wrstew, jestli jsau dosti patrný, ro- 

 zeznáwá se stélka a^ u icnitř jinorodá, jínoicrsfwá, když wr- 

 stwy patrně rozeznati se mohau, wýk. 1587, b} it wnifř stej- 

 norodá, stejnowrstwá , jestli wrstwy nejsau ostře obmezeny, 

 wýk. 1587. 



3} Třetí spůsob wrstew stélkowých jest kreteókowá, wýk. 

 1586, a, která nepostředečně leží pod wrstwau korowau a jestli 

 dřeňowá přítomná, mezi tau a onau ; sestáwá ale z kuliček drob- 

 ných totiž krefeček, docela prostých čili oddělených anebo řídce 

 nahromaděných. 



Krefečky (^gonidium^, z nichž wrstwa ta sestáwá, jsau 

 sklípky objfčejně kulowaté, slizí austrojnau naplněné, wýk. 1595, 

 c, kteráž zplozuje jiné kretečky anebo jiné díly základní. Kretečky 

 odděliwše se od matice, wzrostají w rostlinu samostatnau, a tudy 

 skutečně jsau audem čili austrojem rozmnožowacím. 



Kretečky podlé hmoty, již naplněny jsau, rozeznáwají se : 1) t« «e- 

 lené, a 2) iluté. Uzrálé, před samým wypadnutím, anebo již na powrch 

 we spůsobě prášku vvy nikle mají barwu u vvnitř patrnější a méně jsau pro- 

 zračité. 



Kretečky dozralé wynikše na powrch stélky rozdílným spů- 

 sobem se nakopují. 



Rozezuáwáme 1^ zrnka sčedodějná (granula prolifica), 

 náhrny malé zrnowaté, rozdílně barwené, hladké, poprášené nebo 

 autle chlupaté, wýk. 1587, e; 2') kupky (soredia^ jsau náhrny 

 kreteček anebo zrnek sčedodějných wětší nebo menší, často dosti 

 prawidelué, wýk. 1586, d, a jsau buď krajní^ wýk, 1561, l)«, 

 haďpowrc/mi, wýk. 1561, a/9, b/?; 3) hnízdečka (gonotrophia), 

 místa prohlubená, w nichž kupky se nacházejí, po kterýchž wy- 

 tracených zůstáwá ďubka na stélce. Hnízdečko jest ale a) obran- 

 bene, wýk. 1561, h^, b^ neobranbené, Avýk. 1563, b; 4) ///«- 

 binka (^cyphella) podobá se hnízdečku obraubenému; jestiť pro- 

 híubenina malá, okrauhlá, mískowitá, z jejíhožto dna w^ynikají 

 kretečky prachowité a nachází se na rubu některých lišejníkůw ; 

 5. Wýbčika stélkowá (anablastema~) jest kretečka již na stélce 

 matičné we spůsobě šupinky nebo lupínku wzrosťlá s povvrchem 



