20U 



matíčným \ve spojení zůstáwající, wyk. 1678, c, 1576, ac. 6} 



Poduéflčka (^pulviiiulus}, obzwláštní wýroslek stélky jinowr- 

 stvvé, podobající se zakulatéléniu nahrnu kretečkowému, bedli- 

 Avějším ale zpytowáním okazuje, že jest mnohonásobně rozwět- 

 Avena a smatena, že podobá se kííčku, a že konečně tmawěji 

 nežli stélka se barwí anobrž i černá, wýk. 1158, a/?/^, b. 7) 

 Hlawička (cephalodiuni). Tak slovvau rozdílné wýrostky celist- 

 vvější, tmawě barvvené, hláwkowKé něho hradawicovviíé, nepořá- 

 dně na stélee rozstavvené, u wnitř obyčejně kretečky mající. 

 Obyčejně se nacházejí na stélkách kí-íčkovvitých, listowitých a 

 pnlistowitych, wýk. 1575, ah, 1570 a«, h. 



U3 PLESEK. 



Plesek (apolhecium) jest plod lišejníkůvv, a isestáwá z wý- 

 trusůw a wřecek obalených pokračoAváním stélky aneb obz.wláštní 

 látkau. Welmi jest rozmanit : 



a) poHlé položen!, směru, připevnění: 



í^předni, licni, wýk.\b^>i, ajinde; 2) zadní cúi rubni; 3')rojcnowái.tiý, 

 wyk. 1548, ab; i^ iczestaupawtj\ b')kolmostojný; 6) slélkau •zatcřený, wýk. 

 1596, ab ; 7) probořily; 8) icrosllij; 9} powrchni, a to: a) přirostlý (ce- 

 lau zpodinau), b) sedairý, c) podepřený , jako noitci čili podstawau, wýk. 

 1576. 15"7, ab, 1579, 1582^ 1581, 1584, noiickau čili podslawkau, wýk. 

 IbTi, třeném^ wýk. 1575; 



b; plesky podlé místa jsau: 



10) rofslratisené , wýk. 1568, 1564: 11) sméslnané ; 12) dotýkatré 

 (krajem); 13) slředni\ 14) obwodni\ \b') krajní, wýk. 1557, 1562, 1548, 

 1573; 16) poboční, wýk. 1556; 17) konečné, wýk. 1545; 

 c) podlé twaru: 



18) štítowité, wýk. 1573*, a; Í9^ pukléřotcíle; 20^ terčowité, wýk. 

 1562; 21) baňkotcilé; 22) óíÁowité , wýk. 1595, ab ; 24) bradawicotcité ; 

 25) hldirkowilé , wýk. 1576, ab; 26) klobattkowité ; 27) kulotcalé; 28) 

 šnorkowité, a ty jsau : a) roicné, wýk. 1593, ab , b) skřiwowané, c) jed- 

 noduché, wýk. 1593, ab, d) tcéteicnaté, a to neprawidelné , wýk. 1593, c, 

 papiskowiíé, anoiežené ; 29} ploché; 30^podwinulé ; Z\} pyllou^ilé wkleslé, 

 wýk. 1590, aba; 32) duté (íilánkowité) ; 33) ce//síícc (ty též) ; 34) m tcnilř 

 kypré ; 35) nafouklé ; 36) neobraubené ; 37) obraubené. 



Obruba (marj^o) jest a) stélkowá, udělaná nepostředečným 

 pokračowáiiíin stélky, a ta jest «) prawá, když skutečně náleží 

 ku plodu a tedy díl jest chráničowý; 6) nepraícá, Ižiwá, když 

 látka stélkowá okolo plesku na spůsob kraje se přikládá nebo 

 wyvvy-šuje, a ku plodu samému nenáleží. W některých případno- 

 stech jsau plesky obojím spůsobem obruby opatřeny. Dále jest 

 obruba 7) ictasfni\ udělaná z látky od slélkowé rozdílné a obyčejně 

 i jinak barwené, wýk. 1600, ahyy, 1593. 



Dále jest obruba: a) tenká, b) tlustá, napuchlá, c) celá, d) fsejko- 

 waná, e) z.uubkowaná, f) roztrhaná, wýk. 1573, d, g) kadeřawá, h) sr- 

 natá, i) brtcatá , j) paprskatá , k) nahá, I) nadchli pěná , m) podchlipená, 

 n) patrná, o) nepatrná, p) mizitcá, q) se stélkati stejnobaricá, r) s ter- 

 čem tlejnobarwá, s) jintiburicá, t) černá. 



