213 



a) ir leré, wýk. 1725, b) tc blánu prauhalau, wýk. 1712, ac, c) rosfcfttfco- 

 ttatělý, wýk. 1719; 36) z-kořenowatělý, wýk. 1707. 



Prodlauženina kořcnowitá čili zprosta kořen jest.- a) frnausatý, 

 wýk. 1763, b) lysý, c) kolmosiojmj, d) rotcnotcdiný, wýk. 1763, e) p/a- 

 aiícý, wýk. 1763. 



Dále jest třen; 37) beakořenný. 



e) podlé rozdělení: 



Sb") Jednoduchý , wýk. 1707— 1714, 1717—1822, ad; 39) rosíwěť 

 ttený, wýk. 1759; 40) nejtcéleicnatějši, wýk. 1783. 



Tu se rozeznáwá: a) třen společný čili hlawní, a b) třené částečné, 

 čili tcétwe a smítky. 



Třen společný jest: a) tlustý, wýk. 1783, b) tenký, c) přimý, d) 

 poloiený Wétwe a smítky ale jsau; a) stejnowysoké , b) stnéstnané , c) 

 u^šestrané, d) prodlatiiené , e) krátké, f) prohýbané , g) o6/e, h) číi/r- 

 fcofec, i) napuchlé, j) přísmacknuté, k) ploskosmačkmité, 1) nafioře roís- 

 šiřené, m) atlusílé, n) /«;>«, o) ostré, p) oblaunké , q) na Á'onc2 cíkotcité, 

 r^ jednoduché, s) na mnoho klané, t) nejwétewnatejsi. 



Třen dále jest: 



f) podlé powrcUu: 



41) hladký; 42) prauhatý; iS) bráz-dowaný ; 44) x-rýpaný; 45) 

 sitkoicaný, i6) jámatý, 47) šupinatý, a to: a) tcláknato-šupinatý , wýk. 

 1710, b) kltikato-supinatý , c) drobné šupinatý, á) drobné šupinato-ísrnalý, 

 e) kostrbaté šupinatý, f) přitlačené šupinatý. Dále jest třen: 48) třás- 

 natý ; 49) klkatý ; 50) srstnaíý ; b\) škohlairý; 52) huňatý', bS) chlupatý ; 

 54) tclnatý; 55) plsínatý; 56) aksamitnatý ; 57) otrubatý; 58) drnsný, 

 jako: a) drobné šupinato-drasný , b) tečkowané drasný ; 59) poprášený; 

 60) oblečený; 61) plachetkatý , wýk. 1735; 62) prstenatý , wýk. 1708, 

 1722; 6.3) bez-prstenný ; 64) oponkatý , wýk. 1803; 65) z-áwojnatý; 66) 

 betssíátcojný ; 67) nahý; 68) /í/«i/. 



g) podlé podstaty: 



69) hutný, celistwý; 70) naditý; 71) áMřý; 72) pišťaloicitý ; 73) 

 spuhowitý ; 74) cepný ; 75) hauietcný ; 76) z.pruiný ; 77) pewný ; 78) 

 plotny; 79) kruchý ; 80) duinatý; 81) koéowitý , 82) twrdý; 83) mékký 

 h) podlé barwy : 



84) jednobartcý ; 85) dicojbancý ; 86) skwrnatý ; 87) skropený, 

 krápatý, k/openatý ; 88) jako klobouk barwený ^ 89) jinobartcý. 



II) PLODNICE. 



Plodnice (thalamlum), nejhlawnější díl hub, w jehožto po- 

 wrchní wrstvvě se nalézají wýtrusy. Podlé twaru lozezuáwá se : 



A) Plodnice klobaukoicitá čili zhola klobauk (pileus), 

 rozšířeiiina kotaučowitá nebo zwonowitá, na jejíinž powrchii ho- 

 řením anebo dolením se nacházejí wýtrusy. Hauby takowau plod- 

 nicl mající slowau AVo6f/MA:«/e, wýk. 1707 — 1713, 1717 — 1722. 



B) Plodnice koflíkowifá, čili z prosta koflík (^cupula), 

 rozšířenina koflíkovvitá, čí.šowitá, sálkowltá nebo mískowitá, 

 na jejímž hořením powrchu jsau wýtrusy, wýk. 1762, 1763. 

 Hauby s takowau plodnicí slowau koflíkaté. 



C) Plodnice kotrbowitá, zhola kotrba (^capitulum), zťlu- 

 stlina wíce nebo méně krabatá na hořením konci třeně. Wýk. 

 1756. Hauby takowau mající slowau kotrbaté. 



