219 



Jest: í')tcšeobecný, Jestli předstawaje méšec zawřený, celaa plodnici 

 i se třeném zaobaligicí, a ten jest: a) oddělený, neníli srostlý se čechlem, 

 ačkoli na něm ztuha leži , wýk. 1796, bc, 1748, 1751, 1749, 1801, a, a/?, 

 b) srostlý, t. se čechlem, wýk. 1798, ab; 2) obíswláštni, když přiléhá ku 

 třeni anebo s ním srostlý, a toliko ku kraji klobaukowému zdá se sahati, 

 Hvk. 1798, a, b«,- S^ jednoduchý , jestli jeden spůsob t. buď wšcobecný, 

 buď obzwláštní záwoj jest pritomen, wýk. 1796, bc; 4) dtcojndsobný, jestli 

 wšeobecný a obzwláštní zaobalují plodnici, wýk. 1745, ab, 1797, ab ; 5) 

 patrný, w naduwedených příkladech; 6) tiepatrný\ 7) nepřetržený, před- 

 stawujeli blánu stejnau nepřetrženau ; 9} éádný, jestli již na počátku neni 

 památky záwoje. 



Spůsoby nebo raději díly záwoje jsau: A) plachetka a 

 B) prsten. 



A) Plachetka (volva) jest záwoj wšeobecný, nepřetržený, 

 půwoduě pytlowitý, který po wyniknutí plodnice po delší nebo 

 kratší čas spodinu třenowau obkličuje. Jest ale: 



1) icolná, wýk. 1745, A, a; 2) těsná, wýk. 1708; 3) pošwotcitá, 

 wýk. 1740 — 1708, ay ; 4) prostá; 5) přirostlá (^na treň), wýk. 1797, a; 

 6) tcejcowitá; 7) obtcejcowitá, wýk. 1796, a, b; 8) na čechalce pukajici, 

 9) obřienutá, wýk. 1800, 1797, 1708, ay; 10) podzemní} 11) stálá, wýk. 

 1740, 1745, A, a; 12) 7«f«ící, wýk. 1722. 



B) Prsten (annulus) jest částka záwoje na začátku při- 

 rostlá na kraji klobaukowém a často i na třeni, který, když se 

 klobauk rozšíří, od jeho kraje se odděluje a na třeni (wždy oky 

 nad jeho spodinau) zůstáwá. Jest ale : 



1) hořeni; 2) doleni\ 3) obzícláhni, jestli jiných wlastností nežli 

 éechel, wýk. 1798, c, 1722, b; 4) petcný , wýk. 1708, aď, 1745, A, b; 

 5) prostý čili pohnutedlný , wýk. 1722, 1733, 1798, c; 6) přimý; 7) od- 

 stálý\ 8) podhnutý , wýk. 1745, A, b ; 9) icisiitý , wýk. 1708, aď; 10) 

 obdálný ; 11) icolný, obšimý, wýk. 1745, A, b; 12) awský , malý, wýk. 

 1733, a/?; 13) tenký; 14) napuchlý', 15) dtcojndsobný, wýk. 1745, A,b; 

 16) prauhatý , wýk. 1708, aď; 17) brázditý; 18) řasnatý; 19) lepnatý; 

 20) klkatý. wýk. 1802 5 21) stálý; 22) mizejici; 23) neprawý , oponko- 

 tcitý, přecházíli již w oponku, wýk. 1802. 



Oponka (cortina) jest prsten, když newyskytujc se co blána nepře- 

 tržená, nébrž co záwoj tkaný, tedy ze wláken a klkůw složený. Oponka 

 jest: a) tkaná, wýk. 1799, b) pásotcitá. 



IV) PODHAUBI. 



Podhoubí (mycelium) slowe hmota při klíčeni wýtrusůw 

 hubných nejdříwe se dělající, z níž pak plodnice se třeněm se 

 wywlnuje. Podhaubí jest wlastně zrostowý díl hub, jelikož 

 plodnice i se třeném jest austrojem plodowým. 



Jest ale: 1) inrcasaté, složené z nití autlých oddělených, mrcasům 

 kořenowým podobné, wýk. 1768, 1769, b; 2) tkané, ze wláken smatených 

 a rozmanité se křižujících udělané, wýk. 1795, a, to jest zase : a) bisoro- 

 wité, jestli wlákna autlá a taužeji zmatená, wýk. 1808, b) kořenowalko- 

 tcité, jestli wlákna se spojujíce dělají jako šňůry tlustší, wíce méně do 

 sebe wbihající, wýk. 1807, c) spnhoicité , jsauli wlákna nahlaučena we 

 hmotu rídkau hlízowitau, jejíž mezery wyplněny zemí a piskem a d., wýk. 

 1810, a. Dále jest podhaubí; 3) blánoicité; 4) kecowilé; 5) hlizotcité, 



