225 



20) šupinatý, "vk. 1845: 2\^ jamatý, wýk. 1843, a 5 22) bráz-do- 

 icaný; 23) rasnatý ; 24) jednoduchý, wýk. 1840, a d; 25) wétiritý; 26) 

 </o/g tcčtwito-lalocHutý , vvyk. 1S4:3, a; 27) kořenalějici , wýk, 1839, ab, 

 1844, 1842; 28) pišíaloicitý, wýk. 1747, 1844, b; 29) w/irfí<ý, wýk. 1843, 

 b: 30) celisticý, hutný; 31) cháblý; 32) apruiný , 33) tcniknjici (Ao 

 plodnice), wýk. 1869. 



11) PLODNICE. 



Plodnice cíli /)/orf (thalamium) břichatek sesláwá A) z 0- 

 krowky, a B) plodnice (wlastně). 



1) OKROWKA. 



Okrowka (perldiuin) jest, jak jméno okazuje, onen díl, jenž 

 ostatní w sobě obsahuje. Na počátku wždycky dokonale jest 

 zawiena, uzrávvši ale, rozdílným spůsobem se otwírá. 



OkroAvka břichatek buď má tvvar plodnice, buď jiný, a tudj' 

 se rozeznáwá a) stejnofwará, wýk. 1839 — 18 47, 1858, 

 1833, 1856; H) jinotwará, wýk. 1747 — 1753. Jinotwarost 

 pochodí tím, že bříchatky mají plodnici klobaukowitau pedepřenau 

 o tíeíi obzwiáštní, kteiý není pokračowání okrovvky, wýk. 1840, 

 1848 — 1846. Podstatný díl okiowky stejnotwaré má twar 

 swůj od plodnice, wýk. 1839, 1841. 1858, 1853, 1875, 

 1877, 1878, ano i tenkrát, když dolů se prodlaužíwši dělá 

 třen lichý, wýk. 1840, 1848, 1843, 1847. 



Okrowka jinotwará, o nížto dříwe promluwíme, podobá se 

 záwoji haubowému, jelikož plodnici před jejím dospěním a wzrost- 

 nutím třeně obsahuje, wýk. 1736, naěež se trhá, wýk. 1748, 

 a, 1749, a. Okrowka takowých břichatek jest : a) dwojnásobná, 

 wýk. 1747, a, b, 1748, ab, 1751, ab; jednoduchá, wýk. 

 1749, 1750. 



Okrowky dwojnásobné wrstwa wněšná může se jako u hub 

 nazýwati plachetkau a ta jest : 



a) tcolnd, wýk. 1751, a, 1748, a, b) tésnd, wýk. 1749. 1750, c) 

 poheowitd, wýk. 1750, d) tcejcottilá (^pokud zawřená) wýk. 1736, e) na 

 ceclialcc se trhající, wýk. 1748—1751, f) kořenalějici , wýk. 1738, 1748, 

 g) nadzemní, wýk. 1748—1751, h) stálá, wýk. 1748—1751, i) mi%ejici, 

 wýk. 1752. 1753. 



Okrowky dwojnásobné wrstwa wnitřní se srownáwá s prste- 

 nem haubowým, takže i týmž jménem znamenati se může. Ten 

 díl břichatek okazuje následující rozdíly: 



a) hoření, wýk. 1751—1753, b) doleni , wýk. 1747, b, c) wisutý, 

 wýk. 1751, b. d) kyškowitý, wýk. 1752, e) isásterowitý. wýk. 1751, b, f) 

 »teonotcitý. wýk. 1753, g) těsný, wýk. 1751, b, li) icolný , wýk. 1753, 

 1752, i) nepřetriený . předstawujíc! blánu celau ncdeřatau, wýk. 1751, b, 

 j) siťoicitý. a ten jest: «) wolný. wýk. 1752, /•;) nejwolnější, wýk. 1753, 

 y) hrubooký, wýk. 1752 j drobnooky, wýk. 1753. 



15 



