242 



zase pauštějí kapaniny. Té wlastnosti jest newyhnutedlně potřeba, 

 aby sklípek jeden druhému zdělowal swau kapaninu. 



Sklípky ale jewí ještě jinau taktéž znarnenitau a důležitau 

 cinliwost, že totiž we swé dutině působí praudění kapaniny ob- 

 sažené. To ale nemůžeme jinak pochopiti, nepíijmemeii, že stěny 

 mocí žiwotní se stahujíce a rozwolňujíce kapaninu obhánějí, jeli- 

 kožby kapanina bez toho působení sotwa z místa mohla, tře- 

 basby její částice sebe žiwěji se pohybowaly. To praudění ka- 

 panin (^str. 14) we wšakém sklípku jest pozorowáním nepostřc- 

 deěným zewrub dokázáno, a vviděti jest w rostlinách , jejichž 

 sklípkowé jsau prozraěití, jako n. p. parožnatec (Charsi), zakru- 

 lilka (Vallisneria), woďanka (Hydrocharis), řeěanka (Najas). 



Praudění to jest patrné , protože w kapanině plowau 

 puchýřicky, které skoro pH samé stěně sklípkowé wždycky 

 w jednostejném směru běhají. W kulowatých sklípcích kapaniny^ 

 krauží se do kola, w prodlaužených po jedné stěně dlauhé wzhůru 

 po krátké napříč ke druhé straně dlauhé, pak po té dolů, a po- 

 tom napříč ku prwní nazpátek , aby praudění z nowa začalo. 

 Parožnatcowé dokazují ještě, že praudění kapaniny we sklípcích 

 dohromady od sebe nezáwisá, že praudění we sklípcích do wody 

 ponořených za celý den trwá, když w ostatních nad wodau čně- 

 jících přestane. 



Takowé pohybowání kapaniny musejí wšecky rostliny míti, 

 neboť bez něho nebyloby možné proměriowání kapanin , wyro- 

 bowání hmot plynných , kapalých a pewných , působení stěn 

 sklípkowých na obsažené kapaniny , nasazowání se nowých 

 sklípkůw a tedy wzrůst. Aniž bychom mohli wyswětliti dur- 

 matělost Qurgor) sklípkůw jednotliwých i audůw celé rostliny. 



We sklípku ale ještě jiné proměny se udáwají. Kapanina 

 jimi pohlcená, též i jiné hmoťy, jako jest kyslík, wodík, uhlík, 

 dusík, též kysličníky kowů rozličných, s kapaninau potrawní do 

 něho wniklé, musejí zjinačeny býti. Následek toho jest látka 

 ke wzrůstu potřebná, rozdílné šťáwy sklípkowé, w nichž roz- 

 manité prwky rostlinné Qsir. 7') jsau rozpuštěny , rozmanité 

 prwky rostlinné pewné (^str. 8), rozdílné soli z kyselin rost- 

 linných a zásad nerostních nebo soli z wenku přišlé (^str. 7}, 

 ježto někdy, hlatiwše se, we sklípcích se nacházejí co pewné 

 hmoty, nebo pomáhají stěny sklípkowé dělati , jako n. p. kyse- 

 lina křemíkowá we sklípcích pokožkowých u traw , některých 

 palem a presliček, kyselina tatáž a uhlan wápničítý w obplodí 

 některých rostlin n. p. kamýky a t. d. 



Ta činnost sklípkůw mění se dle rozličných dílůw rost- 

 linných. Co w kořenech a oddencích obzwláště škrob a sliz se 

 dělá, zplozuje se w listech hlawně zelenina, w dužnině pec- 

 kowic, malwic a bobul cukr a kyseliny prosté, w jádře semeno- 



