243 



wém opět škrob a hlawnč olej, a t. d. To ale nejsau poslední 

 wyrobeniny , jelikož sklípek je rozmanitě zjinacuje, w jiné 

 proměňuje, jak obzwláště vvidínie na owoci, které nezralé jsauc 

 jiné má prwky, nežli zralé a přezralé. 



Takouau činnost mají obzwláště sklípky dotýkawé a ne- 

 dolýkawé, kdež zatím prodlaužené zastupujíce cevvy žiwocichůw 

 slauží k pobybowání mizau. To ale také jisto , že míza w ce- 

 wách piiprawuje se k dalším proměnám; w čem ale to připra- 

 vvowání se zakládá, to nám není dosavváde známo. 



Wšecky rostliny sestáwají z uhlíka, z prwkůw wodo- 

 wých, t. z kyslíka a wodíka, a pak z dusíka. Nejwětší díl je- 

 jich těla skládá se ze hmot majících uhlík , wodik a kyslík 

 w průměru jako 2: 1. Ostatní prwky jsau rozdílné, jelikož 

 kyseliny mají nadbytek kyslíka, a jiné, jako tuky, oleje a pry- 

 skyřice buď nemají nižádného kyslíka buď méně nežli ho k slo- 

 žení Avody potřeba. Dusíka wšude je málo, ačkoli nikde neschází 

 buď w podstatě buď we šťawách. 



Jindá měli za to , že rostliny toliko kyselinau prsťovvau 

 se živví. Poněwadž ale ona u wodě se nerozpauští, a rostliny 

 toliko kapalé potrawy mohau přijímati, utekli se k některé soli 

 prsťowé čili k nějakému prsťanu, a oblíbili sobě obzwláště prsťan 

 vvápničitý, protože nejwíce kyseliny prsťowé w sobě má, t. 10 

 na 1 zásady. Kdyby tomu bylo tak , muselibychom to samé 

 množstwo kysličníka \vápničitého we stromě naleznauti, a pak to 

 množstwí jeho nebyloby dostatečné ku přlwodění kyseliny prsťowé, 

 jíž strom ke swému wzrůstu potřebuje. Ani wšecka woda de- 

 sťowá uestačilaby k rozpuštění potřebné- kyseliny. Z//e6/<; wypočítal, 

 že těch 700,000 liber wody, co jí od Dubna až do Cerwna na 

 jedno jitro spadne, můžesotvva 300 liber kyseliny prsťowé rozpustiti, 

 a že w tom množstwí asi 300 liber uhlíka jest obsaženo. A 

 wšak jest jisto, že obilí, seno nebo stromowí za rok na jednom 

 jitru zplozené obsahuje asi 5krát wíce uhlíka. K tomu přichází 

 i to, že prwní rostliny nebylyby se mohly žiwiti, poněwadž kyse- 

 lina prsťowá powstáwá z rostlin. 



Pravvý pramen uhlíka rostlin jest kyselina uhličnatá , kte- 

 ráž we wzduchu u množstwí tak neproměnném se nachází. 

 Rostliny rozkládají kyselinu uhličnatau, a w ydychují kyslík, čímž 

 se působí stálé množstwí jeho we wzduchu, ačkoli ho pořád 

 weliký díl se potřebuje ke zplozowání kjseliny uhličnaté, hoření 

 a dýchání. Rostliny chowané we wodě alkaličné nebo kyseliny 

 uhličnaté zbawené newydychují kyslíka. 



Rostliny pohlcují kyselinu uhličnatau we dne w noci, a we 

 tmách ji nashromažďují, protože ji we swětle rozkládajíce uhlík 

 ke swým koncům obracují, kyslíka ale nadbytečný díl wypauštějí. 

 Prawda jest, že rostliny we tmách kyslík pohlcují a maličko 



16* 



