250 



musí jednakaždá míti swůj obzwláštní úřad. Plísňowité a re- 

 zowité, ze stejnorodé sklípkatiny složené, mají se w tom ohledu, 

 jako nejjednodušší lišejníky a řasowité. Hauby ale, skládajíce 

 se z wrstew patrně rozdílných, chowají se jako dokonalejší li- 

 šejníky a řasowité. Zdá se ale, že od nich se liší tím, že ne- 

 pohlcují celým powrchem, nébrž podhaubím swým, zrůstowým díJem 

 jejich wlastně jsaucím. 



Wšeliké rostliny prawým kořenem opatřené mají tu wlast- 

 nost do sebe, že kořáním pohlcenau kapaninu , spěšně do pně a 

 odtud do wšech dílůw pudí. To také místo má u rostlin pauze 

 ze sklípkatiny složených, jako jsau mechy a játrowky, u kte- 

 rých již poznáwáme rozdílnau činliwost po rozmanitých sraže- 

 ninách w rozdílné krajiny sklípkatiny usedlých. Tyto rostliny 

 sklípkaté na vvyšším dokonalosti stupni stojící, nicméně podobají 

 80 lišejníkům a řasowitým, protože i celau natí welice snadně 

 potrawj' pohlcují. 



Rostliny cewnaťé prawým kořenem opatřené pohlcují swými 

 mrcásky, jakož i natí potrawu surowau a wedau ji od sklípku 

 ke sklípku, jak jsme to okázali, až je pak cewy přijmau, ježto ji 

 pak rychleji do wšech krajin rostliny rozwádějí. Jelikož cewy 

 rostlinné jsau toliko sklípky prodlaužené, nemohau jinak potrawu 

 dostáwati nežli nabubřením. Jindá se domníwali , že wzestupo- 

 wání potraw děje se po průchodech mezisklípecných (str. 51), 

 což ale že nemůže býti, nahlížíme uwažujíce jejich ústrojnost a 

 powstání. 



Potrawa surowá kořáním pohlcená wždycky mnoho wody 

 obsahuje, přešedši ale do sklípkůw, míchá se s jejich šťawau 

 mnohem hustší ; z těch ale nepochybně opět řidší wychází. Dále 

 tekauc pořád se proměňuje, ačkoli we mnohých případcích dlauho 

 zachowáwá swau řídkost, bezbarewnost a bezchutnost. Tak so 

 má réwa winná, kteráž w jaře před rašením z pořezaných kme- 

 nůw roní mnoho mízy co woda čisté a bezchutné (^keřtiny}. 

 Taktéž z uříznutých wětwí uljí^ palčiwé (Thoa urens}, malého 

 stromu čili kře w lesích g^uyanských rostaucího , mnoho wody 

 čisté, bezchutné, pitné čili pitelné teče. Taktéž se má pupkowec 

 šplihawý (Omphalea diandra), keř ze řádu pryšcowitých na Jamaice 

 rostaucí. Akaru olšolistau (Tetracera alnifolia} ze řádu hodaro- 

 witých sázejí na Sierra — Leoně, protože z jejích ran wytíká dost 

 weliké množstwí wody pitné k uhašowání žízně údobné. Taktéž 

 se má zdrojobýl welikánský C^hytocrene gigantesí) w Indii 

 W3'chodní. 



W Hejmnožších případcích ale kapanina ta, mizau nazwaná 

 (^pokud se nachází w cewách a prodlaužených sklípcích), jest 

 wíce proměněna. Wždycky ale obsahuje mimo wodu, klowatinu 

 a cukr, nikdá ale nemá ani zeleniny listowé, ani škrobu ani ji- 



