251 



ného prvvku rostlinného obzwláštního. Protož míza ta wíce méně 

 kalná, zasladlá, a na wzduchu ráda kysá , takže z ní n. p. 

 z bíezowé, jaworowé, palmovvé dobýwati se může cukr, líh 

 a ocet.^ 



Ze míza skutečné wzhůru se pohybuje, dokazuje pláč réw 

 winn\ ch (lesůw jak wůbec říkají) , též pryštění se šťávvy wod- 

 naté z pařezůw čerstwých. Ze wzestupowání mízy welikau 

 silau pied se jde, dokázal Halles. Widělté, že míza do wýšky 

 21 stíewíců wzestaupla w trubce, kterau spojil s kmenem 

 winným 6'' nad zemí uříznutým, a při jiné zkaušce pozorowal, 

 že míza podnesla rtuť w trubce do wýšky 38", což roweň 

 slaupu wodnínm na 43' 3 y^" wysokému , by wydržela tla- 

 čení 2 y„ wzduchu, a že pětkrát wětší má sílu nežli krew w tep- 

 nici stehenné u koně. 



Spěšnost toho wzestupowání není wždycky stejná, a spra- 

 wuje se hlawně podlé roční doby. W jaře našeho podnebí, 

 když pupeny ještě se newywily, potřeba nejwíce látky čili po- 

 trawy, a tudy potřeba, aby jí se hrnulo i weliké množstwí 

 k audům určeným. Pupeny zawřené w sobě obsahují wšecky díly 

 budaucí rozhy, takže pak jenom potřeba, aby wšecky díly se zwe- 

 ličily. Též na wzestupowání mízy působí teplo a swětlo, jelikož 

 za wětšího tepla a wztažltějšího swětla pohlcowání potraw a 

 wzestupowání jest spěšnější nežli we chladu, pod zar^iračeným ne- 

 bem anebo we tmách. Když listy wyraší , pohybowání mízy 

 snad sesíleným wydymowáním a obšírnějším působením tepla i 

 swětla se zwětšuje. 



Wzestupowání mízy ale není následkem mechaničného či- 

 nění cew jako trubky wláskowité powažowaných , ani wláho- 

 jemnosti jejich, nébrž pochodí jediné od wlastního žiwobytí stěn 

 cewowých, od jejich popudliwosti. Cewy tau wlastností opa- 

 třené, jako sklípky, pohlcují mízu, o čemž jsme wýše jednali. 



Míza do rozdílné wýšky wzestauplá , musí se pak rozdě- 

 liti na wšecky strany. Na to rozdělowání ale welíký aučinek 

 má ústrojnost, jmenowitě rozestawení cew a jejich swazkůw. We 

 dwauděložnicích čili rostlinách wšamorostaucích jsau swazky 

 cewowé do kruhu okolo středu piiowého w tělo dřewowé spojeny, 

 a protož praud mízy jiný jest nežli w rostlinách jiné ústrojnosti. 



Střední kruh swazkůw cewowých, nejdříwe přijaw mízu, 

 wede ji k listům. Po(om následují obwodní swazky cewowé, 

 které ženau mízu ku koncům kmenowým, kdežto se wynakládá 

 k žiwění mladých listůw ; když ale dospějí a cesty, po nichž do- 

 stáwaly potrawu, stanau se neprůchodnými, obracuje se k nowým 

 násadám t. j. pupenům. 



Pohybowání se mízy z dola wzhůru, tedy w rowné čáře, 

 odchyluje se rozdílně u wětwitých rostlin, protože wšecky díly 



