253 



se poraní, takže kůra se odlaupne, hojení od hora začíná, jestli 

 ten kus kůry s hoření neporušenau korau jest spojen. Někdy 

 i w tom samém případku w přízniwVch okolnostech na oddě- 

 leném dílu odsazují se sklípky oblanowé a wrstwa dieMovvá. 

 Jestliže ale kus odlaupnuté kůry toliko dolením koncem s korau 

 jest spojen, nic takowého se nestane. 



Ačkoli tedy dokázáno, že šťáwa oblanowá pochodí z kůry, 

 nicméně jest jisto, že pochodí ještě od jinud. Protože šťáwa 

 oblanowá we wšech sklípcích může se udělati , protože míza 

 Avzestupující a dolůstupující také na ostatní strany wniká; není 

 pochybno, že šťáwa oblanowá také zploditi se může w jiných 

 krajinách sklípkatiny a jmenowitě we sklípcích paprsky dieňowé 

 skládajících. 



We stromích a křech wšamorostaucích odsazuje se šťáwa 

 oblanowá mezi korau a dřewem, a protože w jaíe nejwíce té 

 šťáwy se sráží , pochodí , že w té době mezi lýkem a bělem 

 jest mnoho hmoty slizké, že pro ni kůra nejsnadněji se dřewa 

 se laupá, což později nejde tak dobře, když šťáwa oblanowá se 

 promění w hmotu pewnau. Šťáwa oblanowá newyskytuje se 

 před wyrašením listůw, protož lesníci laupají kůru s dubůw, když 

 se listí wywine. 



Protože mezera mezi tělem dřewním a korním jest kruho- 

 witá, následuje, že i šťáwa oblanowá musí kruhowitau wrstwu 

 udělati, z níž pak pochodí běl a konečně dospěním wrstwa čili 

 jedno léto dřewowé. 



Sťáwa oblanowá zplozuje se ale toliko w určených dobách, 

 a to tenkrát, když stromy a kře wíce potrawy přijímají, což u 

 nás w jaře se stáwá. Podobné z^'^ ětšené přijímání potraw opa- 

 kuje se w Srpnu, které ale obracuje se na udělání pupenůw. 

 Plození se šťáwy oblanowé nezdá se záwisati na postupech 

 w listí se udáwajících, protože má swňj průchod, když jeho ještě 

 není , nebo když nedospělo. Též trwá déle nežli hojné při- 

 jímání potraw. Protož jest jisto, že wrstwy dřewowé po celý čas 

 zrůstu jednoročního se nasazují. 



Takte jsme okázali běh proměn mízy, jimiž jako kauzlem 

 základní částice rostlin se dělají. Pásmo to proměn ale není je- 

 dnoduché, nébrž sestáwá z několikera spůsobůw, které swěřeny 

 jsau listům, wůbec zeleným dílům. Jejich úřad jest dwojí, wy- 

 zeitowání čili wydychoicání a atřebání. Listy těch dwau au- 

 řadůw obzwláště jsau schopny swau rozšířeností , kterauž mo- 

 hau wlastnosti wzduchu sobě přiosobowati. Wyzewowáním ob- 

 zwláště listowé se wyznačují, protože sířebání čili pohlcowání 

 potraw toliko podporují, a ten auřad hlawně kořenu přináleží. 

 Oba ty auřady podlé okolností se střídají, protože jeden má prů- 

 chod swůj, když druhý přestane. 



