256 



sejí hmoty pewné s wodau kořáním pohlcené a do slaučenstvví 

 rostlin nepřijaté, jakož i slaučeniny pewné činností rostlin zplo- 

 zené w rostlině zůstati, kdežto w listech, se nahromaďují, a to 

 jest příčina , že listy zpaleny bywše dáwají w poměru mnohem 

 wíce popele nežli jiné díly. 



Austroje, jimiž wýzewy z rostlin odcházejí, jsau průduchy 

 čili pichy (s(r. 51, 52} na listech a wůbec zelených dílech rost- 

 lin. Jelikož pichů nejwíce se nachází na rubu listovvém, jest 

 jasno, že rub od swětla odwrácený nejwíce wyzewuje. Množ- 

 stwí pichů jest přeweliké. Na čárce čtwerečné, n. p. u kalokwětu 

 obecného (^Ag-apanthus umbellatus}, wypočítali jích 3 15, jenž každý 

 má otwor 0.00000466 čárky čtwerečné; z toho pochodí, že 

 66tý díl powrchu listowého jest nahý. Wezměm ale toliko wni- 

 třní štěrbinu průduchůw, kteráž asi třetinu wněšné obnáší, a 

 kterauž wyzewowání bez překážky může před se jíti, jest 

 wždycky 330tý díl powrchu listowého otewřen. 



S pichami spojeny jsau průchody mezisklípečné, a wzduš- 

 nice (^str. 51J, w nichž, obzwláště w posledních obšírnějších, 

 wětší množstwí pijanu se nahromaditi může, takže potom bez 

 překážky může pichami se wytratiti. Patrno , že do těch du- 

 tin přichází ze sklípkůw a cew, kteréž jsau dílny látek, z nichž 

 rostliny swé tělo stawí. 



ČLÁNEK ČTWRTÝ. 

 wylučowání. 



Tím jménem rozumí se připrawowání obzwláštních prwkůw, 

 netoliko plynných a kapalých nébrž i pewných. Látka, z které 

 tyto hmoty se dělají, jest míza, a ústroj w němž se připrawují, 

 jest wlastně každý sklípek, obzwláště ale takowý, jenž swým 

 obsahem od ostatních se liší. Takowé sklípky slowau žlázy, 

 o jejichž rozličnosti mluwili jsme na str. 51, 175. Některé žlázy 

 wylaučenau šťáwu přijímají do swé dutiny, jiné ale ji wypau- 

 štějí wen. Wždycky ale jest to blána sklípkowá žlázu dělající, 

 w níž šťáwa se připrawuje, z níž se i prýští. 



Šťáwy wylaučené tu a onde se stíkají a jsau jako w ná- 

 držích obzwláštních obsaženy. Ty nádrže wždycky pochodí od 

 průchodůw mezisklípečných, jako n. p. w setinách rostlin sosno- 

 witých , buď weliké prostranné, nádržkami zwané (^str. 7 í^, 

 a mají příjmení podlé obsažených látek; někdy jsau proměněny 

 w rýhy. 



Nejhlawnější wylaučeniny, pochodící žlázami, jsau plyny, 

 woda, klowatina, cukr, rozdílné silice, pryskyřice, klejoprysky- 

 řice, oleje, prwky zásadowé a j. w., též rozdílné soli a d 



I 



