257 



Ačkoli každá částice vv jisté době může wydáwati plyn, 

 wždycky jsau průchody mezisklípetJié k tomu obzvvláště usta- 

 noweny, jakož pak ještě obzvvlástní k tomu určené austroje. 

 Průchody mezi^klípečné iiejsau půwodně prázdny , nébrž látkau 

 mezisklípečnau naplněny, kteráž když dal.ším zrůstem wymizí, 

 stanau se tím mezery, průchody řečené, do nichž pak plyny se 

 wylučují. Takowým spůsobem dělají se též wzdušnice (^str. 51}. 

 Hlubiny (tamtéž) jinak powstáwající také ke chowání plynu 

 slauží. Wzdušnice u některých rostlin wodních naskytují se 

 co listy babluíiowité, na spůsob puchVříkůw, jimiž rostliny za čas 

 kwétení se podnášejí (str. 82} wVk. 481. 



Woda jest hlawní prwek newiditedlného \vyze^vo^vání, kte- 

 rážto \ve mnohých píípadcích kapala se wylučuje buď obzvvlást- 

 ní mi žlázami pod pokožkau umístěnými buď bez nich pauhau 

 sklípkatinau. O tom mknvili jsme na str. 103. 



KloAvatina dělá se w obzwláštních nádržkách často u \ve- 

 likém množstwí a na rozdílném místu. Cykasovvité \ve wšeeh 

 dílech mají hojnost welikau takovvých nádržek. Naše wišíiowé 

 a třešňovvé stromy ji mají av kůi'e. 



Cukr buď rozpuštěný co med , buď hlacený w rostlinách 

 se nachází. Med obzvvláště wylučují kwěty, který ale podlé 

 kvvětůw jest rozdílný, maje při sobě rozdílné prvvky. Některý, 

 n. p. z kwětu lípovvého a rostlin ožankowitých dáwá Avčelám 

 wýbornau látku k jejich medu. Med jiných kwětůw , n. p. 

 odurowých a Avomějowých jest jedowatý anebo smradlawý. A 

 wšak i nať dáwá kapaly cukr. N. p. rozhy, listy, listeny a ka- 

 lichy klapaurku sladkého (Lippia dulcis} ze swých žlázek pořád 

 prýští šťáwu co med sladkau, prsty oslazující. Cukr \v zrna 

 hlacený nalézá se na wnitřní straně pod hořením koncem plátkůw 

 odura pontického, též we kwětech střeličky ozdobné (^Strelitzia 

 Re^irinae^. Mana ale z kůry zimnářowé a modřínowé nařezáním 

 wytíkající, jakož i uštknutím hmyzu jistého z kůry tauiarysku 

 francauzského manowého a z manowce mauřenínského se prýštící 

 nenáleží mezi vvylaučeniny rostlinné, tak jako padlí, klembaba 

 stromůw sIíwowTch , wišiiowých , třešuowých a mandlowých, 

 pak pryskyřice sosnovvitých přicházejí wen toliko přeplněním a 

 roztržením nádržek jejich. 



Silice jsau wylaučeniny co do powah wněšných a wnitř- 

 ních čili chemičných welmi rozdílné a pochodí žlázami wnitř- 

 ními a -vyněšnými čili powrchními. Kořeny, dříwí, kůra, listy, 

 kalichy, koruny , plody jsau díly w nichž silice w obzwláštních 

 nádržkách čili žlázkách se_ nachází. Znamenité jsau nádržky 

 silicné w podstatě listůw roztraušené, jimiž listy nabýw ají pohledu, 

 jakoby propichowány byly. Rostliny jimi opatřené wydáwají 



17 



