261 



přináleží řada hybůw, kteréž u žiwočichůw nazýwají se newol- 

 iiýini, a kteréž tedy oběma obeem jsau společné. 



O hýbání se newolném, t. o zrůstu, o pohlcowání potiaw. 

 o puzení nnzy a mléka \ve sklípcích a cewách mluwili jsme již 

 nahoře (nastr. 10, 73) a uznali jsme za příčinu jeho popuditedlnost 

 rostlin wyplýwající zmoci žiwotní. Rostliny ale okazují ještě jiné 

 spůsoby hybůw , kteréž , ačkoli nenáležejí wšem , wždycky jsau 

 znamenité, ano i úžasné. Tyto pohyby jsau takowé, jež ně- 

 kteří zpylatelovvé za totožné měli se samowolnými žiwočichůw, 

 jiní alespoň je k nim přirownávvali. Uwažujíce, co w následu- 

 jících řádkách o nich položíme, snadně se dowtípíme, že pramen 

 jejich jest toliko popuditedlnost na wyšším stupni namáhání se. 



Na popuditedlnosti zakládá se wnikání kořena do země, ja- 

 kož i lezení pně po zemi, jeho pnutí, otáčení a strmení se do 

 wzduchu , směřovvání listůw lícem ke swětlu nawinowání se 

 rozvvilin, chýlení se kwětu ke slunci a d., protože wšeliké tyto 

 směry pochodí z austrojnosti a wlastního žlvvota jedné každé 

 rostliny a jejího dílu. 



Mnohem podiwnější jsau pohyby listůw, které můžeme roz- 

 děliti na dw oje, z nichž jedny čili perlodičné následují otáčení se 

 země okolo osy, a druhé, nepořádné, jsau následkem popudůvv 

 wnitřních anebo wněšných. Wůbec na pohybowání se, na jeho 

 spůsob, jakož i na jeho wtažitost znamenitě činí austrojnost. Tak 

 listy kožowité, tučné a nečlenaté nejevví ani památky pohybu, co 

 autlé, členaté obyčejně jsau pobnutedlné. Pohybowání dále zakládá 

 se w tom, že listy a kwěty přijímají we swých dílech směr, 

 jejž měly za čas nerozwitosti swé , jejž měly vv pupenu a 

 paupěti. 



Periodičně poh5'bují se netoliko listy, nébrž i kwěty. 

 Listy složené, jejichž díly pomocí klaubůw jsau spojeny, jewí 

 hnutí jednoduché, dwojnásobné nebo trojnásobné. Hnutím jedno- 

 duchým lístky buď se zpřimují n. p. bobu obecného, buď se sklo- 

 ňují, n. p. u škrkawičníku , buď ke stranám se schylují, n. p. 

 u tamaryndu. Hnutím dwojnásobným lístky buď se zpřimují buď 

 skloňují, a řapík nabýwá přímosti nebo sklonitosti, n. p. dře- 

 zowec (Gleditschia), netwarnice (Amorpha); hnutím dwojnásob- 

 ným skloňuje se řapík, řapíčky se přibližují a lístky zpřimují, n. 

 p. cillíwka stydliwá (Mimosa pudica) a j. 



Ten spůsob pohybowání nazýwá se sen, jestli w jisté době 

 denní se wyskytne a delší čas trwá. 



Sen ale ten nepochodí umdlením a unawením jako u žiw^o- 

 čichůw, nébrž, jak se zdá. umenšeným aučinkem swětla, protože 

 strojeným swětlem sen se přerušuje, a protože rostliny mezio- 

 bratníkow é w tom sprawují se podlé slunce krajin , w nichž se 



