205 



watlnu a cukr, ze kterých pak se zplozuje sklipkowina, prwek, 

 z něhož sestáwá sklípkatina. 



Teplo netoliko popuzuje moc žiwotní vv semeně dřímající 

 k nowému žiwotu , nébrž i působí na chemíčné proměny hmot 

 w semeně uložených a usnadňuje činění wody a wzduchu. Círa 

 ^vyšší teplota, tím řežštější klíčeni píi náležité Avláze, jako \vů- 

 bec zrůst. Samo sebau do očí bije, že teplo musí míti meze, 

 protože přílišné horko, jakož i zima klíčeni nejsau piízniwy. 

 Wzduch a země musí alespoň míti teplotu 4 — 7"C. Wůbec ale 

 semena ce do tepla ku klíčeni swému potřebného welmi jsau 

 rozdílná. Pšenice, ječmen a žito klíčí se již teplotau 5.o"R., pře- 

 Avyšující ale 35*^ \v zemi mírně nawlhčené, ani sebau nehýbají. 

 Kukuřice ale klíčí se ještě při teplotě o 8" wyšší. A pod rowní- 

 kem .semena ještě Avětší teplo snášejí, neb půda tam za dne třebas 

 k 43 ano i k 45" K. se zahří\vá, a rostliny i Ave wřídlech 

 40 — 60" R. horkých bujejí, tedy i klíčiti se musejí. 



Kyslíka jest ku k^líčení newyhnutedlně třeba, alespoň ho musí 

 býti Vs ^'^ objemu. 1 díl kyslíka na 3 — 4 díly dusíka jest ne- 

 přiměřenější. Semena se klíčíce pohlcují kyslík, začež wydáwají 

 kyselinu uhličnatau , jíž bývvá podlé objemu trochu vvíce nebo 

 méně nežli kyslíka přijatého. Kyslíkem tedy semena zbawují se 

 uhiíka. Odcházení řečené kyseliny nepochodí proměněním se škrobu 

 w kloAvatinu a cukr, protože při tom postupu ani plyn se newywi- 

 nuje ani nepohlcuje. 



Jestli semena jsau w okolnostech naduwedených, jest jed- 

 nostejné, jestli klíčí se w zemi nebo jinde. Za prwní hodí se ku 

 klíčeni jakákoli půda, za druhé klíčí se \se spuze, bawlně, na fla- 

 nelu, na papíru pijawém, \v píi>ku čistém, we skle rozmělněném, 

 anobrž i w pauhé wodě. K dalšímu zdaru ale žádají příslušné 

 půdy, která podlé povvahy rostlin jest rozmanitá. 



Solíkem, chaluzíkem a wtožíkem s vkodau smíchanými klí- 

 čeni semena se uspěšňuje, anobrž i semena stará k žiwotu se pro- 

 buzují. A. z HvmbokUu Aviděl, že solíkem hrách a semeno ře- 

 řichové již za 6 — 7 hodin se klíčí, kdež \v čisté wodě tepruwa 

 za 36 — 38 hodin. Taktéž i fazoly av kyselinu křemíkowau za- 

 sazené a Modau solíkowau poléwané o den klíčily se dřívve nežli 

 obyčejně. Aučinek těchto hmot zakládá se w tom, že působením 

 SAvětla a jich woda se rozkládajíc wydávvá kyslík a kyselinu buď 

 solnoAvodičnatau , chaluzowodičnatau , buď Avtožíkonodičnatau, 

 jichž kyslík ku proměnění prwkůw semenowých pak rychle 

 přispíwá. 



Kašpar hrabě z Šternberka chtěje pšenici ze hrobek sta- 

 roe;i?yp(ských ku klíčeni přiwésti, solíkem nic nepořídil, protože 

 pro roztrhanost slupek woda solíkowá wnikši do semena škrob 

 jeho rozpustila. Protož namočil semena ta do oleje a zasadil 



