dost hluboko do donic (^zemí naplněných), které postaw il do wody 

 na nu'sce. Uvvě semena wzešla a pak zralá a dobrá semena dala. 



Jako solík a ostatní prwky dle Gopperta i kj seliny kyslí- 

 katé působí. Rozředěné kyseliny , jak se zdá, nepostředečně mě- 

 níce škrob w klowatinu a cukr, klíčeni usnadňují. 



Jestli ale bílek chybí , dělohy samy jsauce weliké a opa- 

 třeny potí^ebnými látkami, ten aui^ad zastáwají, a poskytují nepo- 

 středečně pokelu potraw dostatečných po onom dílu, jímž pokel a 

 dělohy jsau spojeny. W semenech bílkatých ale bílek, jsa často 

 w i)oměru se klem píeweliký, musí připrawowati potrawy, jež pak 

 kel nepochybně celým swým povvrchem pohlcuje. U těch jest 

 rozdíl ten, že bud bílek zůstáwá pod zemí a kel prýtí wzhůru a 

 kořeny žene dolů, buď že i s dělohama nad zemi wyniká, které 

 někdy přijímají pak auřad listůw zelených. Semena bezbílečná 

 obyčejně swé dělohy nad půdu wynášejí, ježto jako u fazolu 

 nenabywše wětšího objemu pak cwrkají a padají, buď se zweliči- 

 wše a zezelenawše slauží jako listy prawé, což u řeřichowltých, 

 okolíkatých, buku a dýně se pozoruje. 



Kořínek jest onen díl, jenž při klíčeni nejdříwe se pro- 

 dlužuje, při čemž koncem swým wždycky do země wniká. Tento 

 směr jest určitý a jistý, že kořínek i dost weliké překážky s to jest 

 přemoci , aby wrozené swé náklonnosti za dost učinil. Jsauli 

 ale wětší, s nich není, hyne semeno. 



Pírko tepruwa začíná růsti, když pníček t. díl mezi prawýin 

 kořínkem a dělohama se prodlauží a ze země wynikne, anebo, jestli 

 dělohy w zemi zůstáwají jako u hrachu a bobu, wyniká jeho 

 částka nad dělohama nepostředečně pupenčík nesaucí. 



Každý se dowtípí, že klíčeni semen dwojděložných jest jiné 

 nežli jeduoděložných. A wšak i dwojděložnice samy jewí zna- 

 menité rozdíly. Jsautě dwojděložnice, ježto toho jména nezaslu- 

 hují, nemajíce nižádných děloh , jako jest bublinatka , hrnečink, 

 juwia a kokotice; u jiných zase jsau dělohy Avelmi skrowné, 

 jako u pryšcůw kmene tučného bezlistého, u mnohých sesaunůw, 

 u j)erep a j. Nicméně ústrojnost jejich stonku nás nutí, je ke 

 dwauděložným počítati, takže jméno saucewných jest přiměře- 

 nější. Semena o dwau patrných dělohách zase liší se tím , že 

 klíčíce se buď dělohy podnášejí na zemi, buď je pod ní zůstawují. 



Prwní spůsob dělá tak nazwaný krk kořenowý, t. j. místo 

 mezi kořínkem a dělohami, odkud zrůst jde wzhůru a dolůw. Tak 

 se mají semena fazolowá, dýňowá, pryšcowá, skočcowá, noccn- 

 kowá a j. m. Tím spůsobem powstáwá pníček, který často neto- 

 liko roste wzhůru nébrž i dolůw a wniká do weliké hlaubky. 

 Ten okaz poskytují rostliny, jejichž pníček pak nad kořenem pro- 

 měiiuje se w oddenek hlízowitý, jako jsau Iwístopa (Leontice), ky- 

 čelnice (Dentaria), dýmni wka (_Corydalis), kmín bulwatý (Carům 



