209 



iiíkůw, hub, twrdohub, břichatek. MhnviwAe o prokll rozdílných 

 těchto íádůw, můžeme na iečené odvvoláwati se a na wýkresy 

 |iolíebné poukazowati. 



CLANEK DRUHY. 



WZRŮST KOSTLIN. 



Rostlina mladistwá kh'čeníin ze semena wywilá w náleži- 

 tých okolnostech nepřetižejiě přibýwá w dél a šíř. To ale ne- 

 děje se zwětšovváním již stávvajících částic, nébrž odsazowáním 

 novvých základních a to rozdělowáním se sklípkůw. Sklípky 

 ale rozmnožují se, pokud jsau mladistvvé, pak ale sklípky w nich 

 zplozené se zweličují. Ze k té nowé násadě potř-eba potrawy, 

 patrně do očí bije, a že potrawa přecházejíc ze' sklípku do sklípku 

 se mění a k tomu auřadu priprawuje, jest na jevvě. Z počátku 

 wšecky rostliny sestávvají toliko ze sklípkatiny, pak ale tím se 

 různí, že w některých dospívváním mimo sklípkatinu žádné ji- 

 né částice základní se nezplozují, \v jiných ale že se dělají 

 také cewy. Na tom zakládá se rozdělení rostlin na bezcewné 

 čili sklípkaté a na cewnaté. 



A) WZRÚST ROSTLIX SKLIFKATÝCH. 



Rostliny sklípkaté jsau rozdílné dokonalosti. Nejjednodušší, 

 jako jsau rezowité, plísňowité a některé řasowité, wzrůstem swým 

 podobají se ojedinělému sklípku, zwětšujíce swau blánu až k jisté 

 míre, vvyk. 1656, 1658, 1659, 1673, 1674. Jiné wýše 

 ustrojené, jako parožnatce, žabincovvité a plísňowité skládají se 

 ze řady jednoduché, wýk. 1641, 1646, 1648 — 1650, nebo 

 množité sklípkim, wýk. 1529, 1530, wyhánějí z konečného 

 sklípku nowý, jenž ale jako u předešlých roste. Protož ro- 

 stau vv déli. Lišejníky složenější některé jsau buď opatřeny stél- 

 kau chřástowitau , wýk. 1558, 1563, buď strupowitau, wýk. 

 156.5, 1566, 1569, 1570, rostau nasazujíce na wolné kraje 

 sklípky, takže stélka ode středu ke wšem stranám přibýwá. 

 Podlé toho zákonu, ač méně patrně, rostau porosty, nostoky, a j. 

 Na ty následují lišejníky, wýk. 1548, 1549, 1556, 1557, 

 1553, a řasowité, wýk. 1643, 1613, 1610, 1611, 1614, 1615, 

 1616, jejichž stélky se prodlužují w dél, třebasby w jisté wýšoe 

 se rozšiřowaly listo witě nebo chrásto witě, jak obzwláště ně- 

 které řasowité okazují. Wzrůst w déli přewažuje také u kyja- 

 nek a twrdohub prodlaužených. Anobrž i mechy a játrowky 

 mají tu samau snahu. Jiné sem náležející rostliny přiosobují 

 si smícha-iý zrůst, t. do délky a šířky. K těm nejdřívve počítati 



