272 



pornem, t. wzhůiu a dolůw. Swazky cewowé nasazují se w 

 kruzích sauosných a zawíených, od čehož pochodí, že stonek 

 dwojděložných sestáwá ze wrstew čili plastůw homolovvitých 

 sauosných w sobě wáznaucích; proto dostaly jméno saucewných. 

 Plasty jejich nejstarší jsau nejwnitřnější, nejmladší ale nejwněš- 

 nější. iSwazky cewowé nasazují se wždycky mezi tělo dře- 

 wowé a lýko ; mezi lýkem ale a starau korau dělají se nowé 

 wrstwy korowé. Z toho wyplýwá, že zrůst stonku jest trojí, 

 prwní totiž wzhůru a dolů do délky, druhý do šířky , a tohoto 

 jeden od osy k obw^odu w těle dřew^owém, druhý od obwodu 

 k ose w kůře, takže "we dříwí nejstarší wrstwy jsau u w^nitř, 

 w kůře ale naopak wně. Z toho můžeme sobě wyswětliti, proč 

 ■wnitřní wrstwy těla dřewowého mohau chyběti, n. p. ztrauch- 

 niwěním, a proč strom pořád rezký zůstáwá; dále proč kůra 

 starší se rozsedá, puká, anobrž i laupá a padá u menších nebo 

 wětších kusech, pramenech a šupinách, a že tím netenkne. Z toho 

 je pochopitedlné, proč nádržky pryskyřičné sosnowitých, blízko 

 lýka umístěné, zponenáhla každým rokem blíží se k powrchu ko- 

 rowému, takže konečně přicházejí na powrch , a že zhynulau a 

 rozsedající se korau se trhají a pryskyřice tak wyléwají. 



Látka pro nowé wrstwy dřewowé čili šťáwa oblanowá 

 (^str. 70} dělá se w jaře, když listy wyraší, a wyskytuje 

 se co hmota měkká huspěninowatá mezi lýkem a tělem dřewo- 

 wým. Tím se stáwá, že kůra dá se snadno olaupati, což před- 

 tím a potom nejde tak dobře. Téhož času také podobná hmota 

 mezi nejmladší wrstwau lýkowau a korowau se okazuje, z níž 

 se dělají sklípky lýkowé a korowé. 



Šťáwa oblanowá jakož i lýkowá a korowá w dokonalé 

 wrstwy dost spěšně se zjinačují, co zatím pořád čerstwé šťáwy 

 se připrawují a skládají se mezi plásty dřewowé a korowé 

 w nowě udělané. Protož widíme na dílech od jara až do jeseně 

 nasadilých mezi korau a dříwím loňskými mladé dříwí a kůru 

 mladau na rozdílných stupních dokonalosti. W našem podnebí 

 jsau stromy, jež od prostředku Lipna až do prostřed Srpna op 

 připrawují šťáwu oblanowau a ostatní dwoje. 



Wrstwy čili plasty korowé w rozdílných časích udělá; 

 nelze rozeznati zewrub. Wůbec jsau ale dwoje : jedna šťáwnat 

 obyčejně zelená, a druhá wnešná, wyschlá, obyčejně hnědá 

 wyhynulá, které ale nemohau se za útwar snad dwau let míti 

 protože se nalézají netoliko na kmenech a wětwích starýe 

 nébrž i na rozhách. Lýko již patrněji okazuje wrstwy roz 

 dílné, jelikož ale tenké jsau, možná je toliko rozeznati drobno- 

 hledem. Trnowník obecný čili akát a jiné stromy dělají w tom 

 wVýimku, protože lýko jejich w rozdílných dobách ročních dá 

 se laupati na wrstwy, jakožto následek coročního příbywk 



1 



