273 



Wrstwy ty slowau Icfa, jejichž wnitrní díl jest hustší a celist- 

 wťjší pro prudší a mocnější zrůst jarního času, wněšný ale 

 rídší, protože zrůstu na úklonku léta ubyvvá lezkosti. 



Stawa oblanowá proměňuje se w běl, která tedj' jest 

 nejmladší dííwí. Ta proměna ale zakládá se na tlustnutí a twrd- 

 nutí stěn skhpkowých běl skládajících. A vvšak táž proměna 

 má průchod ještě i tenkrát, když dííwí se udělá, čehož násle- 

 dek jest, že dííwí pořád wíc a wíce twrdne a pcwne, k čemuž 

 rozdílní stromowé rozdílného času potřebují. Známoť, že pevv- 

 nost a twrdost dřewa od rozdílných stromů není stejná, a že i 

 u téhož stromu se mění podlé doby, w níž běl zedřewění, což 

 zase zakládá se na podnebí, obydlí, půdě a powětrnosti. Twrdost 

 dřívví záleží také wůbec na spěšnosti zrůstu. Stromy a kře zjjo- 

 nenáhla rostaucí a wždy zelené, n. p. cesmína, břečtan, zimostráz 

 mají wůbec tvvrdší a celistwější dřívví nežli spěšně rostaucí a 

 listoměnné. Jsau tu ale znamenité wýjimky. Tak n. p. trnowník 

 obecný čili akát, rychle rostaucí a listoměnný, má dříwí twrdší 

 nežli smrk wždy zelený, stejnau rychlostí ale rostaucí. Dříwí 

 nejtwrdší a nejtěžší, u wodě se potopující mají některé stromy, 

 z nichž nejznamenitější jsau zápasník maskarenský (^Foetidia mau- 

 ritiana) myrtowitým podobný na Maskarenách rostaucí a železodrew 

 hroznatý (Stadmania Syderoxylon} ze řádu mydelníkowitých na 

 Molukkách a Maskarenách zůstáwající. 



Jelikož každoročně jedna wrstwa dřewowá se nasazuje, 

 možná wůbec podlé počtu jejich ustanowiti stáří stromu ; 

 protož i dostaly jméno lef. Jsau ale mnohé wýjimky. Tak 

 stromy téhož rodu a stáří nemají stejné množstwí let , tak léta 

 toliko na jedné straně nebo na některých místech zedřewění, na 

 jiných místech ale zůstanau bělí. 



Tlauštka wrstew dřewowých ani stromů rozdílných ani u 

 jednoho stromu není stejná. Wůbec záleží na řezkosti zrůstu. 

 Smrk a jedle mají tlustá léta, břečtan a cesmína ale přetenká. 

 Tlauštka u téhož stromu záleží na powětrnosti w létě, bylali 

 suchá, teplá, mokrá nebo chladná, protože tyto rozdíly welmi 

 působí na zrůst a jmenowitě na nasazowání wrstew dřewowých. 

 A w šak i stáří stromu působí na tlaušťku plastůw. Wrstwj' wni- 

 trní wždycky jsau tenší wněšnějších. I to tlustnutí má swé 

 meze. We kmenech dubowých a bukowých až ku 30tému nebo 

 40iému roku plasty tlustnau zponenáhla, později nasazují se léta 

 zponenáhla tenší a tenší. To snad nepochodí umenšující se řez- 

 kosti, jako spíše wětším obwodem plastů w nowě se nasazujících. 



Málokdy wrstwy w celém obwodu jsau stejně tlusté ; tak 

 n. p. kmeny smrkowé, modřínowé, lípowé a j. na jedné straně 

 jsau tlustší nežli na druhé; jiné mají dole tlustší nežli nahoře. 

 Nejbližší příčina toho rozdílu jest owšem ta, že na jedné straně 



18 



