270 



šíř, t. j. že kmen zponenáhla tlustne, jak piibýwá wýšky, Jako 

 widíme na dubu, lípě, stromech šelinatvch, a d. Baobab má na 

 wýšku 60 — 80' Uaušťku kmenu 27'. Kaštan domácí na Aetně 

 několik znamenitých kusůw okazuje ; kmen jednoho , castagno 

 della navě má obvvod 64', druhého, caístagno di S. Ajs^ata, 70', 

 třetího, Castagno di cento cavalli, 180'. To ale není jediný kmen,; 

 nébrž několik z jednoho kořena "wyniklých. Ani jediná jedno- 

 děložnice takowým průměrem nemůže se honositi. Jsau ale i 

 příklady dwauděložnic, jejíchž kmeny přetenké mají úžasnau 

 délku. Z našinských může se uwésti břečtan , chmel , posed, 

 plamének plotní, pak z cizích u nás chowaných jsau muěenky, 

 jež w našich skleníkách wyhánějí lodyhy třebas na 100' 

 dlauhé; wilec obecný (^Cobaea scandens) žene lodyhy třebas na 

 300' dlauhé za 4 měsíce, a Fanning o jednom swláěci w Indii 

 wýchodní rostaucím wyprawuje, že jeho lodyha w 6 měsících 

 nabyla délky 5000', takžeby za každých 24 hodin byl nabýwal 

 délky 27', kdyby zrůst pořád stejný byl. 



Konečně přicházíme ke zrůstu kořena. Jelikož kořen stro- 

 niůw a křů dwojděložných jako kmen jejich sestáwá ze sauos- 

 ných plastůvv dřewowých a ze kůry, roste podlé téhož spůsobu 

 w tlaušťku a w délku, když totiž na nejwněšnější plast dře- 

 wowý se nasazuje látka pro běl, mezi lýko a kůru pro nowau 

 wrstwu korowau. U těch tedy přibýwání kořena w obojím 

 směru jest wždycky w poměru se zrůstem kmenu. Taktéž se 

 mají i mrcasy rostlin kořena mnoholetého lodyh ale letních, jako 

 jsau piwoňky , Jiřinky a j. Které ale jenom jedno léto trwají, 

 u těch přibýwání w délku nemůže se pozorowati. Rostlina 

 mnoholetá, plaziwá kořeny jinými dosazuje. Kořeny jednodě- 

 ložnic tím se rozeznáwají, že mrcasy jejich netlustnau patrně, 

 třebasby časem dřcwěněly. Jejich mrcasy ještě tu mají zna- 

 menitost, že starší a mladší tlaušťkau se neliší , ledaby hned na 

 počátku nějaký rozdíl okazowaly. 



Rostliny w našem podnebí rostau od začátku jara až do 

 pozdního podzimu. Nejřezčejší zrůst ale průchod má vv jaře 

 až do prostřed léta , odkud až do jeseni zponenáhla slábne , a 

 w zimě skoro docela přestáwá, kdežto rostliny listoměnné swého 

 listí pozbýwají, čímž i zrůst jednoroční jest ukončen. Též i rost- 

 liny mezi obratníkoma přebýwající mají swé stanutí zrůstu, které 

 ale připadá na posuchu, zrůst ale na taranější plíšť. 



A wšak i denní doby působí na rychlost zrůstu. Z rána 

 rostliny rychleji rostau nežli odpoledne a w noci. Wůbec můžeme 

 za to ujmauti, že denně jsau dwě doby nejwětšího růstu, totiž prwní 

 mezi 8au a lOtau hodinau z rána, a odpoledne mezi 1 2tau a 4tau. 

 Ano jsau rostliny, které třikrát za den zrůst přispíší auzponenáhlí, t. 

 ráno, hned po poledni, a po třetí na wečer mezi 8mau a lOtau. 



