•277 



CLANEK TRETI. 



PUťENY. 



Pupeny jsau prwopočátky novvých wětwí a nowých lodyh ; 

 pnvní spůsob mají stromy, kie a byliny, druhý ale toliko bylin5\ 

 Wčtwe pochodí nejwíee z pupenůvv nadzemních, totiž z oddenku 

 nadzemního, kmenu a jeho wětwí, lodyhy ale z podzemních, tedy 

 z oddenku podzemního čili podklučí. Pupeny nadzemní se dělají 

 buď w aužlabícku listowém, na smítku čili rozze loňské, buď 

 na konci netoliko pně i jeho wětwí nébrž i oddenku nadzem- 

 ního i podzemního. Konečně pupeny nalézají se netoliko u rost- 

 lin sklípkat ých , n. p. některých mechůw , nébrž i cewnatých 

 bezděložných, jednoděložných a dAvauděložných, jako jsau z pr- 

 wních kapradí stromowité, z druhých wšecky pukaté a hlízatc, 

 pak palmy, aloesy a j., ze třetích cykasowité, papaja (Carica}, 

 prostot (Theophrosta]) a j. K aužlabopupeným ale též ze sklíp- 

 katých náležejí mnohé mechy, jatrovvkowité oddělenolisté, z cew- 

 natých tajnosnubných kapradí mnohá , z jednoděložných tráwy 

 a šáchorovvité mnoholeté, z dvvauděložných nejmnožší stromy a 

 kře. Pupenem konečným prodlužuje se tedy stonek w jediném 

 směru, takžeby wždycky jednoduchý zůstal, kdyby zplozo- 

 wání novvých pupenůw nebylo obmezeno. Pupeny aužlabíčkowými 

 působí se netoliko zrůst w dél, anobrž i wětewnatost. 



Místo ale, na němž pupeny se nalézají, jest důležité, protože 

 pupeny konečné wždycky jsau wětší a silnější w ohledu na po- 

 boční, že dříwc pučí a raší, že rozhy z nich wzrostlé jsau sil- 

 nější, že poboční tím později pučí a raší, tím slabší wydáwají 

 rozhy, čím wzdálenější od konce smítkowého. Též pupen ko- 

 nečný jednoděložnic a tajnosnubných cewnatých jest w poměru 

 přeweliký. Příčina toho rozdílu snad záleží na tom, že míza hrne 

 se nejradše wzhůru, newyšinujíc se ráda. 



J'upen čili wiastně prwopočátek rozhy w něm zawřené 

 má zrowna takowé částice základní, jako stonek, z něhož počá- 

 tek bére. Pupen rostlin sklípkatých jest spojen s celau wnitřní 

 sklípkatinau; u rostlin cewnatých tajnosnubných a jednodělož- 

 ných ale osa počíná ze sklípkatiny, a swazky cewowé ze star- 

 ších. Taktéž u rostlin dwojděložných dřeň wyniká ze dřeně 

 wětwí, na nichž pupeny se nalézají; dřeň ale obklíčen jest 

 wrstwau záwitkůw dělajících pak, jak řečeno, tak nazvvanau 

 traubu dřeňowau, a wně korau, která jest pokračowání kůry 

 wětwowé. Jestli nepowsťávvají wšecky pupeny ze dřeně, ale- 

 spoň ze paprskůvv dřeňowých. 



Pupeny začínají se dělati již tenkráte, když listy se wy- 

 wíjejí; pak zponenáhla se zdokonalují, až pak listy swůj žiwo 



