278 



zkoncí. Povvstáwají ale w aužlabičku listowem, tam kde 

 swazky cewowé ze smítku nebo kmenu se ohybují, aby wnikly 

 do listu. 



Co do pučení a rašení poskytují pupenowé dwojí rozdíl, 

 jedni totiž jako li, ježto se dělají na rostlinách letních a prezi- 

 mujících, a koneční , ještě w témž roku w rozhy wzrostají, 

 druzí ale po zimu celau odpočinuwše tepruwa w jaře následu- 

 jícím žlwot počínají. Prwní dostáwají mízu z celé rostliny, 

 protože jest opatřena listím, kteréžto šťáwy k obžiwowání může 

 připrawowati. Pupeny ale přezimující stromůw listy měnících 

 Avyrážejí w čas, w němž není listůw, protož musí kořen potřeb- 

 uau potrawu poskytowati, cewy musejí popuzeny býti, aby mízu 

 čerstwěji wzhůru k pupenům hnaly. 



Pučení puperiůw zakládá se na zponenáhlém zrůstu prwo- 

 počátku rozhowého, na němž , jak řečeno, Avšecky díly , jež má 

 rozha míti, se nacházejí. Přezimiště, musí nyní se otewříti, aby 

 rozha mohla vven. Pak w témž čase články rozhowé se pro- 

 dlužují od dola wzhůru, listy se zwětšují a rozkládají. Na 

 dřevvnatých rostlinách zweličovvání obau dílů trwá dotud , až 

 swé náležité welikosti nabudau, až rozhy zdřewnatějí, načež 

 pupeny w nowě začnau se dělati. Pupeny rostlin ale, jejichž 

 lodj'hy jsau letní, po celý čas zrůstu se wywijejí. Zrůst rozeh 

 wůbec jest rychlý a časně se ukončuje, protože ostatek teplého 

 počasí na dřewěnění a pupenatění se wynskládá. 



Od toho nedělají wýjimku ani stromy, jež jako n. p. to- 

 pol wlaský, po druhé jdauce do mízy z pupenůw letošních rozeh 

 opět wyhánějí rozhy, které mohau slauti letními, aby se roze- 

 znaly od jarních, prwních. Znamenito, že stromy se mohau do- 

 nutiti, aby hnaly w rozhy letní, když totiž listy s rozhy wy- 

 wité zponenáhla se podlamují, čímž pupeny na budaucí rok usta- 

 nowené začnau se wywijeti. Tak se má topol wlaský, tak i mo- 

 rušně čili morušowé stromy. Podlé toho zdá se, že okaz ten 

 pochodí nadbytkem mízy, protože ani rozhy ani listy, dosáhše 

 skoro již swé dokonalosti , ke swému bytí nepotřebují tolik po- 

 traw jako prwé. 



Délka, jíž rozha rostauc nabýwá, jest u též rostliny welmL 

 rozdílná, a záleží na příčinách wnitřních a wněšných. Prudcí 

 wzeslupowání mízy působí řezčejší wzrůst, dolů hnání ale zpo- 

 nenáhlejší. Nadbytek wláhy w půdě k tomu welice prospíwá, 

 jak w idíme na wrbách téhož rodu , jež w půdě mokré ku 

 podiwu dlauhé rozhy wyhánějí , w suché ale mnohem kratší. 

 Nedostatek swětla we sklepě působí, že lodyhy zemčatowé 

 w délku až ku podiwu welikau se wytahují. Pařezy stromůw 

 listnatých jakož i stromy téhož spůsobu okleštěné wyhánějí 

 w příznivvých okolnostech welmi dlauhé a spolu i silné rozhy, 



