279 



čehož příčina leží na jewě, jelikož celé množstvví mízy, které 

 piedUin na zrůst tolika dílůw se wynakládalo, nyní shání se 

 ke zplození pupenůw a ke zrůstu rozeh. 



Jako vvšaký rod rostlin má swau ustanowenau wýšku, listy, 

 kwěty a plody swau určenau welikost, tak 1 rozhy se mají. 

 Protož jsau rostliny, jejichž rozhy vvnitiními příčinami mají zna- 

 menitější délku, jiné zase skrownčjší. Wůbec zdá se, že délka 

 rozeh a pewnost jejich diewa jest w opačném poměru, že totiž 

 drívví jest řídcí a měkčí, čím řezčeji roste, a naopak. To wi- 

 díme také u téhož rodu, že rozhy kratší jsau zawalitější a twrdší 

 nežli delší. 



Rozha z pupenu wzrostlá může se nyní powažowati za je- 

 dnotník, jenž swým dolením koncem, co kořenem, w rostlině ma- 

 tičně, jako w půdě, tkwí , z ní potrawu přijímá, a ji ke swym 

 koncům pomoci austrojůw zděláwá a obracuje. Nahoře jsme pra- 

 uili, že pupeny wůbec ze dřené počátek berau. U rostlin dwau- 

 děložných jest díl rozhy a pak smítku i wětwe, z ní udělaných, 

 we kmenu wáznaucí homolowitý a koncem swým dotýká se 

 dřeně. Ten konec ale musí sezponenáhla wzdalowati od powrchu 

 kmenovvého, poněwadž coročně se nasazují nowé wrstwy dře- 

 wowé a korowé, které, jak patrno, musejí se okolo toho dílu 

 přikládati, a průchod dělati , jímž onen díl wychází wen. Díl 

 wětwe we kmenu nebo vvětwi wětší wáznaucí nazývvánic suk, 

 který musí býti tím delší čím jest starší. Suk, jakož i jeho 

 pokračowání, wčtew, netoliko dostáwá od kmenu dřeň, nébrž 

 i swazky cewowé w kruhy rozpostawené, které přišedše k němu 

 se ohybují, aby na něj přijíti mohly. Suk tedy přibýwá w tlaušť 

 a dél jako kmen sám, a liší se od kmenu toliko menším množ- 

 stwím plastůw sauosných, protože má o jeden plast méně , jejž 

 rozha swým letinm zrůstem nasadila. Pupeny konečné dwojdě- 

 ložných swým sukem též homolowitým wáznau také w konci 

 smítko wém; poněwadž ale plasty dřewowé nepřetržené a w stej- 

 ném směru jdau, časem wšecka památka jeho docela zmizí a po- 

 kračowání wětwe liší se toliko tím, že má o jeden plast méně. 



Jinak se mají suky rostlin sklípkatých a cewnatých tajno- 

 snubic. Jelikož nemají určitých plastůjv cewowých , jelikož 

 dalším zrůstem jich tedy nemohau nasazowati, suky bokowé mu- 

 sejí wždycky swým koncem wultřním we stejné dálce od po- 

 wrchu stonkowého zůstáwati. 



Jiný spůsob pupenůw jsau jntky čili cibule, o jejichž roz- 

 ličnosti mluwili jsme na náležitém místě (^str. 87}. Puky ale 

 jsau pupeny na oddenku podzemním čili podklučím (podpučím} 

 kratičkým, takže vv mnohých případnostech pupen sám jest 

 wětší oddenku. Ta wlastnost ale nemůže dáti práwo, aby puky 

 za ústroj obzwláštní se powažowaly. 



