2«3 



^iplow é jsau wclini důležitý díl rostlin , jsauce austroje, 

 z nich'/, iniťasy a kořeny wycházejí. Můžeme ujmauti za prawdu, 

 že kořínek klowý není nic jiného nežli šipel. Hlízy ujímají 

 se, niohauli nasaditi šiply; podobným spůsobem se mají papaučky 

 a papúčíky. Pupeny rozdílných rostlin, jež z krku lodyhowého 

 na Avýbežkách a odrostcích vvynikají, mohau toliko pomocí šip- 

 lůw wzrůsti. Híízenice, kýwaky, podpu«tky a jiné spusoby ují- 

 mají se ženauce na dílu do země zahrabaném šiply a z nich pak 

 kořeny. A wšak netoliko wětwe mohau takovvým spůsobem ko- 

 řenatčtí, nýbrž i samy listy beze wšeho pupenu. Tak se mají 

 rozdílné rostliny tučné, tučnice, kosmatec (^Crassula, Mesembry- 

 anthemum), listy pomarančowé , oliwy wykrojené, smokwoné 

 zpružného (^Olea emarg^inata, Ficus clastica") a j. Listy podpětowé 

 (Gesneria) a obdulowé (^Gloxinia) zasazené dříwe nasazují hlízu, z 

 níž pak po roce wyhánejí pupen. 



Jsau ale rostlin)-, které i z kmenu a wětwí šiply wypau- 

 stějí na takowých místech, která země se nedotýkají. Z těch 

 pak se wyvvíjejí tak nazvvané příčepky čili kořeny vvětrné. Náš 

 břečtan poskytuje dost znamenitý příklad, wyháněje z powrchu 

 swých šlahaunů zpodního weliké množstvví príěepkůw, jimiž se 

 přičepuje čili přichycuje na stromy, skály, zdi. Podobně se má 

 škumpa kořcnatějící. Nenajdauli příčepky půdy, do níž Avnik- 

 nauti mohau, zwadnau a zhynau. Tak se netoliko má naduwe- 

 dená škumpa, nébrž i některá kapradí stromowitá , jež příčepky 

 zwadlými hustými a smatenými jsau přikryta. Mnohé nopály 

 z doleiíího dílu swých článkůw wyhánejí šiply a pak z nich 

 delší neb kratší niťovvité příčepky. 



Co do příčepkůw owšem ze šiplůw pošlých jsau nejzname- 

 nitější kořenowníky, některé perepy a smokwoně. Wšech těch 

 příče|)ky wnikše do země a ujawše se, nabýwají docela podob- 

 nosti kmenůw a slauží i místo nich ; nahoře wydáwají wětwe a 

 nowé příčepky, w zemi ale kořeny. 



Od šiplůw čili čočulek dobře rozeznáwati sluší pihy^ které 

 nejsan nic jiného , nežli wýrostky korowé , z nichž nikdá 

 ani příčepky ani kořeny nerostau. 



►Siply čili čočulky ani nechybí rostlinám sklípkatým, t. 

 mechům a játrowkowitým listnatým i chřástnatým, a mají týž 

 užitek, t. wyháněti kořeny čili wlastně mrcasy. Rostliny do 

 toho dwojího řádu náležející mají tu wlastnost do sebe, že lodyha 

 wšude země se dotýkajíc nebo dostatečnau wlahau obklíčena 

 jsauc wypaušlí šiply a z nich mrcasy, které mají tentýž cíl jako 

 u rostlin jewnosnubných. Některé mechy jich welmi mnoho wy- 

 hánejí, a to netoliko z lodyhy, nébrž ze wšech dílůvv, wyjmauli 

 se rozplozowací. Samo sebau se rozumí, že austrojnost mrcásků 

 těch neliší se od jejich vvšeobecnc. 



