288 



swého pozl)\ wají, jmenowány jsauce listeny, kterých barwa jest 

 žlutá a čerwená, ač-koliw i jest , mnohem ale řidčeji , fialowá a 

 modrá. Mámeli konečně kalich za listy |»romeněné swým usta- 

 nowením, widíme , že jeho wnéšný powrch často ještě zacho- 

 wáwá zelenost, když wnitřní jest bílý nebo bledý , neníli jinak 

 barvven. Koruna w přírodozpyteckcm ohledu též z listůvv wlastně 

 sestáwá, které co do barwy ještě wíce wzdáleny jsau od pů- 

 wodní. Důkazem toho jsau koruny žluté sis některých, ježto 

 usušeny zelenají. 



ČLÁNEK PÁTÝ. 



KWĚTKNÍ. 



Ten auíad rozděluje se na troje doby , na rozwíjení se čili 

 rozkwětání, na kwětení čili rozwilost a na odkwětání čili od- 

 kwětlost. 



Kvvět nerozwitý slowe pnupé (str. 8 O}. W něm zpone- 

 náhla wšecky díly kwětowé se dělají, až pak nabudau takowé we- 

 likosti, že díly wněšné též zwětšeny nejsau s to wnitřní již w 

 sobě zawírati. Když kalich nabude swé welikosti ustanowené, 

 wnitřní dílowé dále ještě rostau , a když nabudau dostatečného 

 objemu, kalich se musí otewříti, načež z něho wynikají. Obyčejně 

 koruna jest ještě zawřena, když z kalichu se tlačí wen, a 

 rozkládá se, když rodidla t. tyčinky a pestík se zweličí , že jich 

 nemůže již objímati. Okwětí ale rozdílným spůsobem se otwírá, 

 obyčejně ale od hora, a wšak i od dola, n. p. kwět winný a 

 mnohem řidčeji kolem do kola, n. p. blahowičník, čepičnice (Eu- 

 calyptus, Calyptranthus), 



Čepel tyčinkowá, pak w prašník proměňující se, mnohem 

 časněji se wyskytuje nežli nitka a ostatní wnitřní díly kwětu 

 ([str. 132). We kwělu tolitowitých prašník jest skoro již doko- 

 nalý, co koruna a wěnec její sotwa počínají se okazowati. Nic- 

 méně pel ještě daleko po zadu. Na pestíku dříwe se zdokonaluje 

 waječník a blizna nežli čnělka a pestíkonoš, jelikož we waječ- 

 niku vv paupěti zawřeném již rozeznati se mohau zárodkj^, a w 

 rozwitém kwětu jejich zákrywka a jadérko. 



Doba, w nižto kwěty se rozwijejí, jest wůbec stejná, u roz- 

 dílných rostlin ale welmi rozdílná. Rostliny w našem podnebí 

 kwětau od nejčasnějšího jara až do nejpozdnějšího podzimku, a 

 tak se mají i jiná podnebí na polokauli sewerné, jakož i na již- 

 né, takže na zemi není měsíce, není doby, aby rostliny nekwětly. 

 Protože léto na obau polokaulích nepřipadá w stejný čas, že na 

 naši zima, když na jižné léto, stáwá se, že rostlin}^ nowohollandské 



I 



