28<) 



jakož i (lobronadťjské vv našich skleníkách w zimě a jaře do 

 k\M^'Hi piichčízejí. 



Kw ětení jako celý zrůst , záleží, jak řečeno , na powětr- 

 nosti ; lahodnau njíiže se přispíšiti, newhodnau ale upozditi. Ne- 

 obyčejné mírná zima r. 1834 spůsobila, že rostliny, jako čeme- 

 řice, olvše, fialka wonná, jindá na konci února, nel)o w březnu 

 kwětaucí, u prostřed ledna krásně kuětly , což i na jiné po- 

 zději kwětaucí se wztahovvalo, jako jsau broskwoně, wišně, še- 

 říky, kopytník obecný , a d. , ano i žito tu a onde wymetawši 

 kvvětlo. Talovvín západní (^Eranthis hyemalis} a lísky kwětly 

 již w prosinci r. 1833, INaopak jsau jara, w nichž pro chlad 

 wšecky kwěty se opožďují o mnoho neděl. Ze to teplem se pů- 

 sobí, dokazují též rostliny vv studenějším a teplejším podnebí ro- 

 staucí. Broskwoň u nás obyčejně vv dubnu kwětaucí nese vv 

 tom čase, n. p. na Tenerifě již zralé owoce. Tak se mají rost- 

 liny vve skleníku a pod širým nebem chowané. Jestli povvětří příz- 

 nivvo, mohau rostliny vv jaře kwětaucí ještě po druhé vv jeseni 

 kvvésti, jako jest fialka wonná, maďal, wišně a d. 



Rostliny přesazené dobu svvého kvvětcní mění zponenáhla, 

 jak to stromovvé owocní naše na jižnau polokauli přesazené do- 

 kazují, kwětauce na začátku dobj^ s naším jarem se shodující, 

 až pak ženau do kwěťu w tamějším jaře, kteréž připadá na 

 naši jeseň. Sázein'm též spůsobeno , že rostlin)' kwětením sobě 

 přispěšují, a takovvé slowau raífc/, jak to dokazují hrách, boby, 

 zeměata (Jakubky, rychlíkyj) a j., tak jako tím samým prostřed- 

 kem pozdních se nabylo. 



Jsau rostliny, ježto pořád celý rok kvvětau, a vv zimě, 

 jak povvětří oblewí, kvvítím se ozdobují. Takowé jsau sedmi- 

 krása , starěek obecný, kopřiwa obecná , kuřímor (Stellaria me- 

 dia} , jasnota nachowá (Lamium purpureum) , pryšec okrauhlý 

 (Euphorbia I'eplus), lipnice jará (Poa aunua) a j. w. 



Obyčejně vvyskytují se kwěty, když listy jistého stupně 

 dokonalosti dospěly, nebo skutečně jí dosáhly; jsau ale příklady, 

 že kwěty dříwe nežli listy na jewo přicházejí, jak o dřínu, 

 ocúnu a j. w. známo. Příčina toho rozdílu jest ta , že prw ní 

 musejí pomocí listůvv potrawy k vvywijení se kwětůw připrawo- 

 wati, a druhé takowé hmoty již mají, opatřiwše se jimi nepo- 

 chybně vv předešlém létě. 



U jednoho rodu rostlinného jest trwání kvvětení vv přízni- 

 wých okolnostech stejné, zkracuje se ale vvelikým horkem , a 

 prodlužuje se chladem. To ale jest jisto , že kw ěty některých 

 rostlin dlauho trwají , a jiných sotwa se rozvviwše již hynau. 

 K prwním vvůbec náležejí takowé, ježto rozwíjejí se, pokud au- 

 stroje rozplozowací nedosáhly náležité dokonalosti. 



Kwěty wšecky, jichž rostlina nasaditi může, buď wšecky 



19 



