295 



/.wadnutíin barvvu mění; tak kvvěty červvené hrachoru hlíznatého 

 a jarního (^Orobus tubero-sus, venius} modrají, bílé kwěíy pupaly 

 bezlodyžiié a ozdobné (Oenothera acaulis, speciosa}, anobrž i zlaté 

 pupaly wrbolisté (Oe. salicifolia), před uwadnutím zčerwenají. 

 Tak se má i swětllce barwířská (Carthamus tinctorius}, jejíž 

 kvvěty žluté pak zčerwenají. Obzwláště znameníto jest měnění 

 se barew kwětůvv nedlauho trwajících; tak n. p. proswlrník pro- 

 měnliwý (^Hiblscus mutabilis} má kwětj^ ráno po rozwití bílé, 

 k polodni pleťovvé, na wečer tmawočerwené. Na tu změnu má 

 menší teplo wellký aučinek , jelikož ono kvvětení uzponenáhluje a 

 tudy 1 proměnění barew. Při menší teplotě trwá kwět též rostliny 

 dwa dni a měnění barew následuje teprwa druhého dne. 



Konečně náleží se zmíniti o proměnách barew usušením. 

 Pozorným sušením nejwětší díl kwětuw swau barwu zachowáwá; 

 jsau ale jiné, ježto při nejwětší bledliwosti ji mění. Barwy mo- 

 dré (některých zwonkůw) bělají, ačkoli jsau příklady (též ně- 

 které zwonky}, že bílé modrají, žluté (některých pupal) čerwe- 

 nají, jiné žluté, n. p, sisy jarní, wywýšené, bezlodyžné a j., 

 ledencc obecného (Lotus cornlculatus^ a j. zelenají. 



ČLÁNEK ŠESTÝ. 

 rozplbmeňowákí, 



Rozplemeňowání jest auřad, jímž semena aurodná, prwo- 

 počátek nowých rostlin obsahující, se dělají. Jest to auřad, jenžto 

 jest cíl a konec wšeho žiwota rostlin , jenž se wyskytuje w 

 nejwětší swrchowanosti jejich pobýwání, jenž snaží se kromě 

 těla na rozmnožení a zachowání rodu, protože jednotníkowé jsau 

 pomíjiteluí, majíce pobytí kratší nebo delší wykázáno. Ten člá- 

 nek rozděluje se na tři částky , jichž prwní obsahuje zúrodňo- 

 wáuí, druhá zrání a třetí roztrušowání. 



A) zúrodňowání. 



Tím názwera rozumíme auřad, jímž zárodky pomocí pelu zji- 

 načují se w semena nebo wýtrusy aurodué. Wšude, kde je au- 

 řad ten patrný, widíme dwoje austroje, zárodky w pestíku za- 

 wřené, a pel w prasnicích nebo pelatkách. Tyto austroje ustano- 

 wují též pohlawí kwětůw a rostlin. Kwěty samčí mají toliko 

 prašníky, samicí opatřeny jsau pestíkem, obojaké ale těmi i oně- 

 mi; některé jsau nijaké. Samčí a samicí hned nacházejí se na 

 jedné rostlině nebo na dwau rozdílných ; prwní slowau jednodomé, 

 drulié dwaudomé. Konečně jsau i mnohomanželné , ježto kromě 

 obojakých mají také samčí nebo samicí. 



