298 



.slatečiie k vvyzpytowání takovvé teploty, anebo předmět sáni zkaii- 

 šení obtěžuje. Mnohé rody z pokolení aronowého lim jsau zna- 

 menité, že za čas zúrodnění weliký stupeň tepla zplozují. U těch 

 rostlin wždycky iiejwíce zahiíwá se díl palice cíli kycky, která 

 prašníky nese. Rozdíl mezi teplotau jejich a wzduehowau obnáší 

 o, (užowník protiseěny, Caladium pinnatifidum^ 7 (aron blamatý), 

 13.5 anobrž i 30" (aron srdolistý. Arům cordifolium^. 



Ze Avywýšená ěinlivvost toho rozehřáni jest příčinau, doka- 

 zuje pozorowání Theodora Saiissnra, že totiž tyčinky wšech 

 ostatních dílů kwětowých nejuíce kyslíka pohlcují. Dokázaltě, 

 že samčí kvvět plucarowý we 24 hodinách pohltil 16 svvých ob- 

 jemůw kyslíka, aron blamatý ale 30, co zatím téhož taul toliko 

 5 jich přijal. Ten kyslík wynakládá se ku slaučení se s uhlíkem 

 w těch dílech nahromaděným , a protož tyčinky toho času wy- 

 dychují kyselinu uhličnatau. Důkaz té sady jest ten, že kwěty 

 připrawují med. 



Připrawowání medu za čas zúrodňowání wždycky doka- 

 zuje wětší činliwost kwětůw, nemůže ale slaužiti k wyswětlení 

 tepla, protože kwěty přemnoho medu ronící , jako jsau stříbrnec 

 ladný a mednatý (Prótea speciosa, melifera}, newywyšují swau 

 teplotu, a arony w tom ohledu tak znamenité přemálo medu při-| 

 prawují anebo nic. 



Jak zúrodnění u rostlin cewnatých tajnosnubných, jako jsaa| 

 přesličkowité, hadíjazykowité , plawuňowité , mičowkowité, se 

 děje, newíme dozajista, protože neznáme samčích austrojů, pel při- 

 prawujících. Totéž platí o sklípkaíých, jako jsau lišejníky, řa- 

 sowité, hauby, twrdohauby, břichatky, plísňowité a rezowité. 



Mechy ale a jatrowkowité mají kromě audu pestíkowitého 

 též austroj podobný prašníku, pelatkau nazwaný [niv. 188,196). 

 Že poslední austroj jest tím, zač jej máme, dokazují rozdílné 

 okolnosti; za prwní pelatky se objewují dokonalými, když pr- 

 wopočátky plodowé jsau dospělé; za druhé jsau wyprázdněny 

 a zwadlé, anobrž i není jich wíce widěti, dokonawše swůj 

 auřad. U těch rostlin nebylo po tu dobu dokázáno, že pel jako 

 u jewnosnubných po čnělce až k zárodkům wniká. Podlé ob- 

 dobí ale můžeme to za jisté ujímati , protože i ten auřad ne- 

 může se jinak a přiměřeněji státi. Nejpatrněji aučinek pelatek 

 dokazují mechowé a jatrowkowité dwaudomé. W ohledu pr- 

 wních to dokázal Bruch. Samicí rostliny nedáwají aurodného 

 wýtrusu, pakli není na blízku rostlin samčích, aby k tomu swým 

 pelem přispěly ; a tudyž neaurodnost mechůw pauze pochodí 

 od nepřítomnosti samcůw. Taktéž se má z porostnicowitých 

 měsíčatka obecná (Lunularia vulg-aris}, ježto w Itálii plody nese, 

 pakli na blíži se nachází jednotník samčí ; w Němcích ale 

 wždycky jalowá zůstáwá a toliko pupeny se rozmnožuje, pro- 



