300 



ziiiázilrowatéjí, zdrevvěnějí; nikdá ale iieztlustiiau nebo ueztwr- 

 dnau, jako pecky a ořechy. Ačkoli obsahem jejich sklípků před 

 UKťáníin rozděluji se od listowých; nicméně widíme, že co do bar- 

 \\y změny Irpí takowé, jako listy před upadnutím w jeseni. 

 N. p. lusky hrachowé a fazolowé, šešulky mnohých řerichowl- 

 tých , tobolky rozdílných rostlin, konečně žlutnau, lusky 

 blanalé rozdílných žanowců ěerwenavvějí, tobolky hrsle- 

 nowé sytě čerwenají, tobolky wyschlé wyžpínu bobulorodného 

 (Cucubalus bacciferus^ ale modrají. Obj^čejně ale jenom wně- 

 šná pokožka tak se proniěňuje, a Avelnii porídku wnitřní po- 

 wrch přijímá jinau barwu, jak to piwoiika obecná dělá zčerwe- 

 najíc na tom powrchu. 



Nejwíce ale plodolisty se mění, když jejich prostřední 

 wrstwa čili meziobplodí mění se w dužninu, a nejvvětší proměny 

 dosahuje, když i nitroobplodí zdřewění, zpeckowatí. K prwním 

 náleží n. p. jablko, Inuška, citron, pomaranc, winěnka, dýně 

 tykew a j., ke druhým ale sliwy, meruňky , broskwe , wišně 

 třešně, myšpule a j. \v. Na tom se zakládají proměny, ježto' 

 slowau zbobulení, zořešení, zcsliwění (^str. 143). Plodolisty 

 takowé též znamenitě barwu mění, a ta změna w^ztahuje se 

 buď toliko na wněobplodí nebo na nitroobplodí. Wněobplodí 

 barweno jest u hrušek, jablek (^nejmnožších), citronůw , meru- 

 zalek červvených a černých. Když nitroobplodí barwu také 

 promění, jest barweno jako wněobplodí, nebo jinak; prwní 

 nalézáme u třešní, meruněk, broskwí, druhé u sliw, šwestek, 

 nielaunůw a j. Jestli trubka kalichowá s wajeěníkem jest sro- 

 stlá, dělá pak vvrstwu wněobplodí a mění se společně s ním. 

 Dužnina jest vvíce méně šťáwnatá, jelikož má při sobě wětší 

 menší nuužstwo wody. Kromě toho prwku má ještě hlawně 

 cukr, klowatinu, huspěninu, rozdílné kyseliny, obzwláště citro- 

 nowau, wiiinau a jablkowau, a soli těchto kyselin s kysliční- 

 kem wápničitým, drasličitým, pořídku s jiným, dále barwiny, 

 w mnohých případcích pryskyřice a silici, někdy tříslowinu; 

 k nejřídšim ale náleží olej (oliwy}; znamenité, že škrob nebyl 

 posawad nalezen. 



Woda buď we plodech wyschlých, buď dužnatých wždycky 

 se umenšuje. W dužnatých cukru přibýwá, jak to naše owoce 

 dostatečně jazyku prozrazují. Co meruňky a hrušky pozbý- 

 wr.jí zráním kyseliny jablkovvé, nabýwají jí meruzalky, wišně, 

 slíwy, broskwe; též w prwních ubývvá klowatinj'^ , w druhých 

 ale přibýwá. ÍNa ty změny působípůda, poloha, powětří, teplota, pod- 

 nebí, takže owoce totéž podlé rozdílu těch okolností též rozdílné. 



Čas, jehož potřebují plody k uzrání swému, jest welmi 

 rozdílný. Na délku jeho nej)ůsobí ani welikost plodu, ani 

 welikost rostlin je nesaucích, ani čas kwěteuí, nébrž wšecko 



