305 



laké w mechyřících trewílawowých a některých rautowilych se 

 uale'zají. Tobolka šfaweliiw otwírá se na dél úzkými štěrbi- 

 nami, z nichž semena se mymršťují pomocí míškůw naspátek se 

 ohybujících. Holénky kakostůw, pumpaw, capíchnosůw zpruině 

 se odlupují od slanpecku prodlaužením lůžka udělaného, jelikož 

 zoban se nadvvinuje nebo zkrucuje, čímž semena z otewřeného 

 obplodí se Avymrsťují, jako u kakostůw, anebo celý měchýíík 

 wětrem se zanáší, maje na zobanu tuhé a dlauhé brwy co nějaký 

 prapor, jako u pumpaw a ěa|)íchnosůw. 



Wýtrusy kapradowitých, plawuňowitých. niechňvv aj. pře- 

 drobné jsauce, tím wice wzduchem pohybujícím se mohau býti 

 zaAváty, an semena mnohem těžší jej následují. Tyto tajno- 

 snubné wyskytují se často na místech, kamž jinak nemohau 

 přijíti. 



Welmi znamenitý jest plod stříkawky čili stříkawé tykwe 

 okurkám co do twaru a austrojnosti podobný, též nepukawý; má 

 ale tu wlastnost, že od svvé stopky se odděliw děrau tak uděla- 

 nau násilně do dálky několik střewícůw wystřikuje semena a ka- 

 paninu wodnatau. 



Konečně jsau plody, jmenowitě dužnaté, jež se svvé rost- 

 liny matičně nepadají, a semen nepauštějí, jestli jejich dužnina 

 dokonce nezhnila. Tak se mají kíe a stromy. Plody takowé 

 zelin a bylin s lodyhu letní přicházejí snadno na swůj živvel, 

 když lodyha zhyne a zklesne. Na zemi musí tepruwa dužnina 

 býti ztráwena, aby semena do zeniě se dostala. Do toho oddělení 

 náležejí též nažky kořenowníkůw , jež, jak řečeno, na stromě 

 již klící, a když kel jisté délky nabyl, padají a hned do půdy 

 kořínkem klowým se zarývvají. 



Není ale dost, aby semena byla rozšířena; k jejich zdaru 

 jest potřeba, aby nalezla i příslušnau půdu a přiměřenau vvlast, 

 neboť w opačných okolnoř^tech neklící, ani dále nerostau. Když 

 tedy semena padnau na půdu, wzrůstu newhodnau , hynau, a w 

 tom jest prostředek, aby rostliny tak welice úrodné příliš se ne- 

 rozmáhaly. 



Jiné rostliny mají tu znamenitau wlastnost do sebe, že 

 plody swé k zemi přitlačují, anobrž 1 do země zapauštějí. Tak 

 se má brambořík obecný' (^Cyclamen europaeum} , jehož stopka 

 plodonosná se zkrautí, takže plod k zemi samé přijde, ano i do 

 ní se pozaryje. V^iolka wonná (Viola odoraťa^ chýlí stopku 

 k zemi, takže semena z tobolek wypadlá hned jsau na zemi, ano 

 i do ní wnikají, jestli kyprá. Jetel podzemní (Trifolium subter- 

 rancum) wniká swým luskem na konci w hrot ztwrdlým do 

 země. Kwěty podzemnice olejně (Arachis hypog-aea) a tajitky 

 podzemní (V^oandzeia subterranea} sotwa odkwětše wnikají do 

 země, kdežto plod pak zraje. 



20 



