309 



CLANEK OSiMY. 



stáhÍ rostlin. 



Rostliny, jež za jednoho léta, počítajíc k tomu i jaro i 

 jeseň, dokonají svvůj zrůst, rozplodí se a pak hynau, slowau jarw?, 

 letní čili zkrátka zeliny. Jejich znamení jest Q^ Jiné potřebují 

 k tonui dvvau let, a ty tedy přezimují. Tyto znamenají se (^Ja 

 jewí dwojí rozdíl: některé w jeseni předešlého roku wyklíčiwše 

 a poodrostše přezimují, a w následujícím jaru a létě swůj běh 

 dokonáwají; takowé slowau ozimé, n. p. žito, pšenice ozimá; 

 jiné musejí w jaře býti zasety, načež klíčí a wětším dílem prvvní 

 ieto potřebují k nabytí náležitě welikého kořena a listůvv koře- 

 nových, potom druhého léta wyhánějí tepruwa lodyhu, ženau do 

 kwětu a uesau plody. Takovvé jmenují se dwmilelé, jako jest 

 n. p. diwizna obecná, sápovvitá , černá, červvíkowá (Verbascum 

 Thapsus, phlomoides, nig^rum, Blattaria^, haděnec obecný (Echium 

 vul^are} a j. Třetí jsau byliny, které mají kořen mnoho let Ir- 

 wající, z néhož coročně wychází lodyha, která se má jako ze- 

 lina toliko jediné léto trwající. Takowé jsau nejmnožší piwouky, 

 čemeřice, kostiwal a d. Znamení jejich jest t\../ 



Nyní přicházejí rostliny, jejichž stonky jal«) i kořeny mnoho 

 ano i přemnoho let trwají. Protože stonky a kořeny jsau dřew- 

 uaté, slowau i rostliny samy taktéž t. dřewnaté. Tj' rozdělují 

 se na tré. Některých kmenj' a hlavvní wětwe dřewnaté owšem 

 mnoho let trwají, rozhy ale coročně powinny jsau wyháněti, 

 protože w podzimku hynau. Takowé slowau polokře , podkře, 

 a znamenají se t?.^n. p. powlzelka pareira (Cissampelos Pareira), 

 protože rozhy nejpozdnější neměly času dřewnatěti. U ostatních 

 rozhy jsau trwající a u wětwe zponenáhla se proměňující. Ty ně- 

 které kmen nad samým kořenem rozdělují, jiné tepruwa w nějaké 

 wýšce. Prwní slowau kře, křiby , druhé ale stromy, jichž 

 známka jest J" ,/prwních ale Tp./ Rostliny mnoholeté opakují ži- 

 wot rostlin jarních čili letních wlikrát , kolik let od dospělosti 

 až ku přespělosti jim wyměřeno. Jsau ale příklady, že rostliny 

 od wzeklíčení mnoho let potřebují nežli kwětau a plody nesau, 

 a pak hynau. K těm neobyčejným rostlinám náleží agáve ame- 

 rická (^Agave americana), kteráž \\ Americe obratníkowé, wlasti 

 swé, powinna jest 4 nebo 5 let růsti, aby mohla kwésti, 

 kdežto u nás třebas 50 ano i 100 let k tomu potřebuje. 



Stáří rostliíí záleží wůbec na powaze jedné každé rostlině 

 wštípené. Též záwisá na autlejší nebo hrubější austrojnosti, ob- 

 zwlášté na tom, mohauli částice dřewěněti, mohauli w prwních 

 dobách w austrojech k tomu ustanowených dostatečné množstwí 



