310 



potraw nahromadlíi, aby je k nastáwajícímu ziůstu wynaloziti 

 mohly. Tak se mají netoliko stromy a kře, nébíž i tak nazwané 

 byliny, které w kořenu , když lodyha zhyne , čerstwau látku 

 pro budaucí lodyhu nahromaďují. A wšak i zeliny k delšímu 

 trwání přinutiti se mohau, když se nepauštějí do kwětu, když 

 totiž kwět se uřezáwá. Potrawa k nasazení a zdokonalení plodu 

 potřebná tu obracuje se na další žiwení nati. Totéž se stáwá 

 plněním kwětu, jak dokazují fioly a chejry, rostliny půwodně 

 letní čili jarní, které pro plnost kwětu nenasazují plodňw. 



Na trwání rostlin dále působí podnebí. Nejpatrnější důkaz 

 toho poskytuje skočec obecný (^Ricinus communis}. W krajinách 

 meziobratníkowých, ano i w sewerní Africe, wzrostá w strom na 

 20' wysoký a trwá mnoho let; u nás sice dosahuje wýšky 

 6 — 6', zůsláwá ale zelinným a w podzimku hyne. Naopak zase 

 agáve americká u nás dosahuje wětšího stáří, což owšem pochodí 

 od kwětení opožděného. Nocenka (^Mirabilis} u nás zbyliněla, 

 protožeby její hlízy našich mrazů nepřetrpěly. To přerušení trwa- 

 losti ale jest násilné. 



Anobrž i wysetí může trwání rostlin proměniti. Rostliny 

 jarní, které klíčí po uzrání ještě w jeseni a zimu přetrpětl mo- 

 hau, proměňují se w ozimé, jak dokazuje naše obilí ozimé, 

 které půwodně wšccko jest toliko jarní. Naopak půwodně ozimé 

 rostliny proměňují se w jarní, když totiž z jara se sejí a ještě 

 ten rok semeno dáwají. 



Wšeliká pozorowání, jež stáří rostlinného se týkají, wzta- 

 hují se toliko na stromy a kře, netoliko že swau welikostí w oči 

 bijí, a že nabýwají časem weliké tlaušťky a okázalé ztepilosti, 

 nébrž i mají na sobě znaky, dle kterých na stáří zawírati možná. 

 Tyto znaky ale zakládají se na wrstwy čili plasty dřewowé, 

 z nichž kmen jejich sestáwá. Wůbec můžeme říci, že stromy 

 dosahují náramného stáří, jak následující příklady dokáží. 

 Wšecko ale řečené platí toliko o stromích dwojděložných, pro- 

 tože, jak známo, jednoděložné toho znaku se liší. Podlé toho tedy 

 wypočítáno, že jilma obecná dosahuje stáří 335 let, břečťan obecný 

 450, klen 500, modřín 576, strom pomarančowý 630, kaštan 

 obecný 686, wodoklen wýchodní 730 1 wíce, cedr 800, lípa 

 malolistá a welkolistá 1076 až i 1147, dub drňák a křemelák 

 (^Quercus Robur, pedunculata) 1500, tis obecný skoro 3900. 

 Baobab prstnatý (Adansonia digitata} na pomoří západoafrickém 

 rostaucí w tom ohledu wšecky nadwypočítané přewj^šuje. Adaii- 

 son nalezl r. 1757 takowý strom na jednom ostrowu Předhoří 

 Zeleného, jenž byl zwýší 73' a w průměru 30'. Na kmenu 

 nalezl nápis dwau Ang-ličanůw do kůry před 300 léty wyře- 

 zaný, a ten byl 300 plasty dřewowými přikryt. Podlé toho 

 mohl wypátrati, o mnoholi strom za těch 300 let nabyl. Z toho 



