314 



měniwších, jako jsau truskawec obecný (Hippuris vulgaris), pře- 

 sličníky (Casuariana) a přesličky (^Equisetum}. 



43 Někdy lodyhy ženau wíce, někdy méně wětwí, což zále/J 

 namístě, jelikož hustě při sobě stojící mají méně wětwí nežil 

 wzdálené, mohaucí jak náleží se rozkládati. To ale sotwa jest 

 zpotwoření. Některé stromy a kře často kleštěny jsauce nabý- 

 wají nepřirozeného rozwětwení ; stromy křowatějí , n. p. buky, 

 akáty, hlohy a j. Sem obzwláště náležejí krsky ovvocní , ježto 

 zakrsají jsauce zbaweny konečných letorostůw a přinuceny po 

 stranách nasazowati pupeny. Též i jiné rostliny chowáním w 

 krsky se proměnily, a tu odchylku i semenem rozmnožují, jako 

 jsau hrách, fazoly, slunečnice, balsamina, růže stolistá pompon- 

 ská, růže burgundská a j. w. Anobrž i dwa kmeny, dwě wětwe 

 rozdílných jednotníkůw potworně srostají. 



5) Ze barwa obzwláště letních a ozimých rostlin, jakož i 

 jejich chlupatost a lysost mnohým proměnám podrobeny jsau, 

 jest wůbec známo. 



Listy ještě hojněji se zpotvvořují. 1) Za prwní naskytují 

 se na místech, kde nemají býti , tak n. p. na stopce sedmikrásy, 

 pampališky obecné (Taraxacum vulg-are), pod klasem jitrocelů wět- 

 sího (^Plantag^o major} , které listy se mohau míti w prwních 

 dwau případcích za lupen jeden zákrowní nížeji wyniklý a zwe- 

 ličelý, w posledním ale za nejspodnější listen rozšířelý. 



Si) Naopak někdy chybí listj', kde mají půwodně býti. 

 Říkáme w tom případku, že pometaly. 



3} Hojnější jest odřádné rozdělení listůw. Listy březowé 

 a olšowé wlastně dwakrát pilowané býwají někdj'- wšecky na 

 jednom stromě protisečné; dubu křemeláku a driiáku listy cho- 

 botnaté též někdy zprotisečnějí. Řidčeji se to pozoruje na listech 

 nejcelejších; tak plamének celolistý někdy nese listy trojseěné 

 nebo protisečné. Šeřík persický kromě nejcelejších listůw mívvá 

 též w rozdílem stupni peřenosečné. Winný list dlanitosečný 

 jest u jednoho odrodku , petruželolistým nazwaného , dlanitodě- 

 lený, takže čepel listovvá wyhlíží jakoby z wíce lístkůw sestá- 

 wala, ježto po kraji na hluboké laloky jsau rozděleny. To zwět- 

 šené dělení ještě u mnohých jiných rostlin se naskytuje. 



4) Naopak jsau listy méně dělenj;^ , méně složeny , nežli 

 dle prawidla mají býti ; příklad toho jest dřezowec dlauhý (^Gle- 

 ditschia triacanthos) , jehož listy dwakrát peřené někdy toliko 

 jednodušše peřené býwají. 



5) Znamenité jest zkadeřawění listůw, powstáwající zmno- 

 žením se sklípkatiny jejich podlé kraje; rostliny zahradní, n. p. 

 wratyč obecný (Tanacetum vulgare), locika obecná fLactuca 

 sativa), bindas obecný (Scolopendrium officinarum) a j. vv. ; ta- 



I 



