315 



kowé listy býwají i rozdělenější, jako jest wratyč obecný kade- 

 řawý, jarmuz čili kadeřawka, odrodek kapusty obecné. 



6) Zbachatění powstáwá zmožením látky listowé mezi 

 kraji listowými ; powrch ční vvětšími menšími wypuklinami. 

 Příklady nejznámější jsau odrodek bachatý bazaliky obecné {^Ocy- 

 mum Basilicum bullatum}, a pak kapusty obecné odrodek předně 

 kapustau zwaný. Hláwky locikowé jakož 1 zelní čili hlawatice 

 též jsau následky zbachatění sklípkatiny a swazkůw cevvovvých 

 listowych a vvelikym zkrácením článkůw lodyhowých, čímž listy 

 jsau přiblíženy, takže sebe mohau, sklímeny jsauce, kryti. 



7} Kwětné zelí čili karfiol jest znamenitá odchylka, kte- 

 ráž powstáwá, když z prostřední žíly, řidčeji z jednoho nebo 

 druhého žebra na líci wnikají nožky nesaucí množstwí lístkůw 

 směstnaných, obyčejně kornautowitě stočených, hořejších nej- 

 menších, a na konci řečených nožek wrcholíkowitě rozwětwe- 

 uých wyhlížejí jako strbauly nedokonalé. 



8} K potwořilostem welmi wzácným náleží srostání dwau 

 listů jako we dwojče čtwerokřidlé , jakowé u lociky obecné 

 (Lactuca sativa) a tabáku hrubolistého (^Nicotiana macrophylla) 

 se pozorowalo. 



9} Někdy listy dílem anebo docela nabýwají barwy a 

 podstaty lupenů zákrowowých anebo i plátkuw, jak na nej- 

 wyšším listu lodyhowém tulipánu obecného (^Tulipa Gesneriana}, 

 na lichém listku nejhořejších listů růže stolisté a francauzské 

 (^Rosa centifolia, g-allica}. 



Kwěty poskytují welikau rozmanitost odchylek, poněwadž 

 sestáwají z mnohých kružných dílůw, ježto buď wšecky se mění, 

 buď jeden anebo druhý. 



1^ Srostání a rozdělení dílůw. Někdy srostají dwa kwěty, 

 načež plody ze dwau srostlých sestáwají, jak šwestky někdy 

 okazují. Mnohem znamenitější jsau tak nazw ané />e/or/e, kteréž se 

 naskytují u kwětůw nepraw idelných s plátky srostlými nebo 

 prostými, a okazují snahu k nabytí prawidelného twaru. Kwětel 

 obecný (Linaria vuliS^aris) jest w tom ohledu nejznamenitější a 

 okazuje srostnutí nejlépe. Půwodně má korunu tlamatau o jedné 

 ostruze. Zpelořením koruna jest wejčito-homolowitá , na konci 

 nese pět uštůw wejčiiých podhnutých a ústo přiklopené wěu- 

 cem z 5 uštůw, na zpodině má kolem dokola 5 ostruh roze- 

 wřených. Přitom kalich se nemění ; tyčinky ale nejsau 

 dwojmocné, nébrž jest jich pět stejnodlauhých. Ta popsaná 

 srostlice jest nejauplnější ; jsau ale od kwětu nezměněného až 

 k té mezi zponenáhlé přechody. Jindy srostají tyčinky s wa- 

 ječníkem. Naopak jest rozdělení odřádné. U některých zwon- 

 kůw, u růže stolisté ušty kalichowé rozdělují se až ke stopce 



