317 



alpina^ wídíw áme ; takowé odrodky žiworodnyini nazywáine. 

 í?ein i náležejí rozdílné česneky (Allium), jakož i rdesno žhvo- 

 rodné (Polyg-oniun viviparuni) , ježto mezi kvvěty dokonalými 

 zplozují papaučíky, ano u některých česnekůw i docela kuěty 

 dosazují. 



W některých případnostech zakrnění nebo dokonalé pome- 

 tání koruny působí, že kalich se znmohonásobíiuje. To widíme 

 někdy na pomněnce bahní (Alysotis palustris), zvvonku íepkovvi- 

 tého (Canjpanula rapunculoi<ies}, čistci vvlnatém (Stachys la- 

 nata). Sem by se též počítati mohl karfiol , kteréhož kvvěty pO" 

 metají pro přílišné bujení stopek a jejich dílů. 



4) Zvvětšení a znienšení. Prwní odchylky nejznamenitější pří- 

 klad poskytuje kalina obecná, hortensia obecná a ozdobná (Ilydran- 

 gea arborescens, hortensis}. U kaliny obecné již půwodně kwěty 

 na krjiji wrcholíkoAvém rozestawené mají nemírně prodlaužené 

 kwěty, takže jsau paprskaté; \\ našich zahradách ale wšecky 

 kwěty tak se zweličují, že wrcholík , dle prawidla rowný, 

 proměňuje se w kulowatý t. kalinu zahradní čili růžowau. U 

 hortensie zahradní kalichy se zwětšují, anobrž i barwí, takže wr- 

 cholík kulowatý powstáwá. Přitom ale jest rozdíl ten, že u ka- 

 liny to zwětšení na autraty tyčinek se stáwá , takže zakrněly 

 w 5 malých žlázowiíých hlawiček , u hortensie obecné ale tím 

 pometá pestík. 



5) Změnění twaru. Poněkud i předešlá odchylka sem ná- 

 leží. Patrnější příklady toho změnění ale poskytují rostliny sauložné 

 paprskaté, jejichž kwěty paprskowé jazykowité proměňují se w 

 trubkowité, a spolu zwětšují se. Tak widíme u ostatky wý- 

 borné (Ziunia eleg-ans), aksamítníka welikého CTag^etes erecta), řim- 

 baby indské (^Pyrethrum indicum). 



Naopak kwěty trubkowité terčowé auborůw paprskatých 

 proměňují se w jazykowité , čímž, jak se říká , se naplňují. K 

 těm náležejí mnohé w našich zahradách, jako krusíček obecný, ak- 

 samitníky, hwězdník čínský, persán obecný, rmen římský ( Athemis 

 nobilis), slunečnice brambor (^Helianthus tuberosus^. 



6) Kvvěty prodlužujíce osu swau potwořejí. Podlé pra- 

 widla jsau kruhy díluw kwět skládajících blízko při sobě, takže 

 nelze rozeznali článkuw osowých ; u jiných kwětůvv ale ná- 

 leží to k powahám, jelikož buď waječník sám, buď spolu s ty- 

 činkami a plátky nožkau podepřen a tudy nad ostatní díly wy- 

 wýšen. Prodlaužení jich pozorowáno u kapusty obecné , jejíž 

 čtyry lupeny kalichowé takowým spůsobem jsau wzdáleny. U no- 

 střeku polního (_Erythalia campestris) někdy kalich na 5 lupenůw 

 se rozděluje, z nichž jeden od ostatních prodlauženau osau jest 

 wzdálen. U jednoho odrodku drchiiičky obecné (Ana^allis arv^en- 

 sis) zelenokwětého koruna s ostatními díly stojí w kalichu na 



