320 



mají někdy jádro (warem docela se odchylující. Příklady ne- 

 jsau řídké, že semena mají wíce klůw jediného ; n. p. dvvanje- 

 inely, bivslenu obecného, .sosen, tři anebo cíyry u poinaiančúw, 

 čtyry ba i deset u pompelůw (^Citrus decuniaua). Anobrž i dělohy 

 se zmnožují n. p. ii hořčice wětwité (^Sinapis ramosa} a jednoho 

 lllku. Dělohy též míwají twar odřádný anebo jsau zakrnělé. 



K znamenitým zpotwořilostem semen náleží tak nazwaný 

 námel (námelič, swatojanské žito}, nalézající se u slunečnic, ječ- 

 mene, nejčastěji ale u žita (řeže}. Semeno totiž dwakrát anebo 

 i třikrát jest delší, tolikrát širší, rowné nebo obyčejně nakřiwené, 

 wyschlé , ztvvrdlé, na dél brázdau opatřené, čímž prozrazuje, že 

 jest obzwláště proměněno. Wně jest černawé , nachowě nebo 

 wiolowě naběhlé, jínovvatkau běiawau popnuté, ježto pak mizí. U 

 wnitř celistwé, bělawé, složené z měchýřkůw wětších nebo men- 

 ších elipsowitých, za wlhka spojených látkau mazawau. Příčina 

 námele jest přílišné bujení, které ale musí býti toliko místné, pro- 

 tože na jednom klasu žitném nachází se 1 nebo 2, 3, nejwýše 4 

 tak proměněná zrna. Obzwláště se pozoruje w letech wlhkých, 

 ačkoli w některém rokn nechybí na půdě wyprahlé kamenité 

 nebo písčité. Zito s mnohým námelem smíchané, dáwá mauku 

 nezdrawau, působící obzwláštní chorobu, námelku (neprawě ra- 

 phania) nazwanau. 



Zpotwořilosti jsau buď částečné buď wšeobecné ; při prw- 

 ních jenom jediný kwět nebo plod se odchyluje od pratwaru, 

 co zatím ostatní nejsau proměněny ; wšeobecné wztahují se n. p. 

 na wšecky listy nebo kwěty a d. 



Příčiny jejich jsau wněšné a wnitřní. Ku prwním náleží 

 půda bujná nebo hubená, podnebí, množstwo wláhy a tepla ba 

 i swětla, obzwláště ale sázení a opatrowání. Příklady po- 

 skytují stromj' owocné , rostliny kuchyňské. Wnitřní příčiny 

 zakládají se w austrojnosti a činnosti, které obsahujeme jménem 

 náklonnosti. 



Wůbec zpotwořein' zakládá se na popředení, zpětení, roz- 

 dělení, srostnutí, pometání, bujení a zakrnění. Popředením nižší 

 austroje nabýwají wyššího , n. p. když kalich nabýwá powah 

 korunowých , koruna powah tj^činkowých. Zpětením o mnoho 

 obecnějším austroje wyšší klesají na nižší stupeň, jako když plodo- 

 listy nebo tyčinky proměňují se w plátky, když plátky kaiichowějí, 

 když kalich zjinačuje se w listy, když listy po sobě zůstawují řapík 

 anebo pošwu často šupinowitau. Takowým přechodům nebudeme 

 se diwiti , uwážíce , že wyšší austroje powstáwají z nižších, 

 že kalich pochodí z listůw, plátky z kalichu, tj-činky z plátkůvv, 

 že tedy wšecky jakož i plodolisty půwodně nejsau nic jiného, 

 nežli listy. W tom ohledu jsau zpotwořilosti znamenité, poně- 

 wadž okazují nám, jak příroda austroje zponenáhla zdokonaluje 



