321 



a na wyšší stupeň posauwá. Na zklesnutí též založeno , když 

 místo kwětu se nasazují papaučíky. 



Rozdělením rozstupují se dílovvé srostlí, které tedy pů- 

 wodně z mnohých dílůvv musejí sestáwati. Naopak dílowé sro- 

 stají půwodně oddělení. Pometání zakládá se w tom, když au- 

 stroje rozwinuwše se až k jistému stupni přestáwají růsti; tak 

 se mají zárodky nezúrodněné. Bujením dílowé nad míru nabý- 

 wají welikosti, zakrněním ale přlroíené nedosahují. 



B) CHOROBY ROSTLIN WLASTNE. 



Jak choroby rostlin od zpotwořilosti se liší, není tak snadno 

 ustanowiti jako u žiwoěichůw, kteří z materníku anebo wejce 

 přinášejí tělo wšemi potřebnými austroji opatřené. U těch tedy 

 potvvory jsau takowé odchylky, ježto hned při zplození a početí, 

 když zárodek se probudí, se dělají, a choroby po tom jakož i 

 po porodu berau počátek. U rostlin takowé ostré obmezení 

 není možné, protože zponenáhla nabywají nowých austrojůw. 



Choroby jsau částečné, jeden toliko díl natrapující, a 

 ícšeobecné, po celé rostlině se rozšiřující. Choroba částečná mů- 

 že míti následkem wšeobecnau, kdj-ž sídlí w austroji k živvota 

 newyhnutedlně potřebném, když n. p. kořen choří. 



Příčiny chorob jsau wnténé a icnilřní. Prwní zakládají 

 se na zhaubném působení z wenku, druhé pochodí z chybné au- 

 strojnosti anebo z odcestného činění moci žiwotní. A wšak 1 

 wněšnau příčinau moc žiwotní ze swé prawé cesty se wyšinuje. 

 Podlé toho rozdílu příčin rozeznáwají se choroby na dwé, které 

 pochodí příčinami wnitřními a které půwod berau od wněšných. 



Prwní choroba jest zwodnaténi , když totiž celá rostlina 

 nebo její díl řídne, když není tak tuhy, když wodnatějši jest a při- 

 tom bledý. Nejčastěji pochodí nedostatkem swětla, jímž kyslík 

 uvvnitř nahromaděný, jakož i přílišná woda nemohau hýú wy- 

 wrženy, a tudy potrawy nedosahují potřebného wypracowání. 

 Někdy takowé rostliny swětlem ozdrawují. Jest ale také pří- 

 činau nepřiměřená půda, přílišné teplo nebo zima, anebo hmyz na 

 kořeně hryzaucí. 



Od té choroby liší se blednice, která z příčin docela jiných 

 půwod bére. Tak na rostlině jinak zdrawé jedna nebo druhá 

 wětew má listy bílé nebo rusé ; obyčejněji listy jenom místem 

 jsau bílé t. strakaté, n. p. zkropené , prauhowané, po kraji bíle 

 obraubené. Bílá ta barvva pochodí nedostatkem zeleniny listowé 

 a nenabýwají jí, třebasby w slunci pořád stály. Znamenito, že 

 kře a stromy tu strakatost jednau měwší ji wždycky každau 

 proměnau listů zachowáwají, a že se ta nemoc i přeštěpiti dáwá. 



21 



