323 



kterýž pučí dutiny. Roy.sedliny jím spúsobené jdau ode středu 

 kmenowého ke kůře a nékdy rozpučíce ji wně se rozceíiují. Ta 

 kovvé porušení nic neškodí, jestli lýko a wnltřní wrstwa kůry 

 zůstanau nedotčeny. 



Zlomenina podobá se welnú ráně , přerušení ale celosti 

 jest tu auplné. Že zlomenina s ranau jest spojena, samo sebau 

 se wyrozumíwá. Příčiny jsau wčtrowd násilní, hrom, množstwí 

 sněhu weliké , ano i ^vnitřní příčiny , n. p. ztrauchnivvěním od 

 wnitř k obwodu daleko pokročilým příliš seslabené tělo dřewowé. 

 Zlomeniny neškodí rostlinám, které z pozůstalého kyptu mohau 

 pupeny wyhnati ; jiné té Avlastnosti nemajíce musejí zhynauti. 



Laupáni se kury Tu nemyslíme padání wrstew korovvých 

 wněšných, čímž mnohé kře a siromy se rozeznáwají, a k jejich 

 povvahám náleží. Jedná se tu o chorobu, jíž wětší nebo menší 

 kusy kůry celé, až na dřewo se oddauwá a pak padá. Pakli to 

 laupáni se po celém kmenu jest rozšířeno , jest zhynauti stromu 

 newyhnutedlno. Příčiny jsau rozdílné , jako n. p. zmrznuti ne- 

 došlé běli, lýka a wnitřní vvrstwy korowé , zatíkání wody de- 

 šťovvé do ran čili jizew a šrámůw nedokonale zacelených, pří- 

 lišná vvodnatost šťávvy oblanowé , hausenka drwokazu (^Cossus) 

 we kmenu jabloni a j. wrtající. 



Odlisféni, prchání listúw, lisfoprcháni rozděluje se owšem 

 od listopadání, že před časem se stáná. Příčiny má welmi 

 rozmanité, wždycky ale zakládá se na seslabnutí rostliny, jímž 

 míza k zachowání listů potřebná jich nedochází, anebo záleží 

 vv listech samých nějakau chorobau natrápených. Kány nezhoji- 

 tedlné, wředy, rak, úžeh , vvýtoky příliš silné , laupáni se kůry, 

 mrazy pozdní w jaře, hmyz, kauř a dýmy a j. působí tu nemoc. 



Wodnatelnost záleží w nemírném nahromadění se šťaw 

 wodnatých, a naskytuje se u rostlin a dílůvv jejich bez toho vvo- 

 duatých, jako jsau zeliny, jejich lodyhy, listy, obzwláště kořeny 

 dužnaté, puky a hlízy. Tím měknau , mají chuť a zápach mdlé, 

 napuchují a snadno hnijí, a jestli hnilí příliš se zmáhá, nastu- 

 puje rak. 



Vžeh anebo mrť jest nemoc, kteraužto listy a kwěty 

 černají a pak usychají. Příčiny jsau rozmanité a hlawně zmrz- 

 nuti pozdními mrazy jarního času a zpaření nemírným horkem 

 letního času. Někdy listy totiž nabýwají skwrn černých , když 

 na sobě mají krůpěje wody nebo rosu a slunce na ně swítí ; 

 krůpěje totiž činíce jako skla zapalowací je zpalují, anebo woda 

 příliš se zahiávvši je zpařuje. To zeskwrnatění může úžehem 

 místným slauti. To jsau ale nejnižší stupně úžehu a nejméně 

 škodliwé, protože toliko na jedno léto se wztahují. Nebezpeč- 

 nější jest úžeh we wětwích a jejich dílech a ještě wíce we 

 kmenu. Ten spůsob obzwláště pochodí zmrznutím. Jestli nej- 



21 '^ 



