324 



mladší vvrslw)^ běle zniiznau a kůra, lýko a starší běl neporušeny 

 zůstanau, w následujícím jaře nowá běl okolo zmrzlé se nasadí a 

 strom dále roste. Zmrzlá běl konečně porušení vvzawši zůstawuje 

 we dťívví zdrawém rozpnklhiy. 



Wřed jest přerušení spojitosti pewných dílů spojené s wý- 

 tokem nějaké kapanlny proměněné a se chřadnutím wíce nebo 

 méně rozšířeným. Kapanina wytékající jest mírná , t. nezžírá 

 díly, po nichž teče, a tím wřed rozeznáwá se od raku. Wřed po- 

 chodí rozpuklinami anebo rozsedlinami spůsobenými mrazem anebo 

 ranami u wřed proměněnými. 



Rak jest nejwyšší stupeň porušení na rostlině žiwé. Příčinau 

 jsau wodnatelnost, rozpukliny anebo rozsedliny mrazem udělané, 

 rány, wředy , při čemž žiwot austrojůw jest proměněn, takže 

 šťáwy nabywše ostroty, ostatní ještě neporušené zžírají, leptají a 

 nakažují. Rak jest otewřený a zawřený čili utajený. Prwní 

 wyhlíží jako wřed, od něhož liší se povvahau wyteklin. Zawřený^^ 

 wyskytuje se odejmutím částek jej přikrýwajících. Kůra ^n^^n^H 

 prstem dá se sedříti, načež částky žluté, hnědé, anobrž i čern^^' 

 se okazují, které potom wysychají a w hmotu černau se pro- 

 měňují. Samo sebau se rozumí, že částky rakem natrápené ne-| 

 rostau. Též i celá rostlina tím neduhem trpí, jelikož listj 

 wadnau, čerwenají a padají. W takowých případnostech dosta- 

 wuje se i rozdílný hmyz. Příčiny raku jsau příliš bujná půda 

 a nadbytek wláhy. Stromy blízko hnojišť rostaucí snadn| 

 rakowatějí. 



Pbiošťawost jest neduh , ježto natrapuje rostliny rostaucí 

 w půdě bujné a mnohau wlahau opatřené při dostatečném pů- 

 sobení tepla a swětla, jakož při rezké wnitřní činnosti. Plno- 

 šťawost obzwláště spojena býwá s trháním se kmenu M 

 wétwí a s wýtokem rozdílným podlé powah rostlin. ^ 



Wýfok jest choroba, jíž míza nebo jiná šťáwa neduhem 

 neproměněná čili zdrawá wytíká. Příčiny jsau poranění, trháni 

 se, zlomeniny, plnošťawost. Wýtok jest sladký, když míza 

 mnoho cukru obsahující wytíká, jakž dělají jaworowé jarního 

 času nawrtaní čili naseknutí. Též réwa winná z jara řezaná 

 roní přemnoho mízy wodnaté (^keřtiny). Též wšecky stromy w 

 jaře nebo létě poraněné ztrácejí wíce méně šťáwy, Wýtok klo- 

 wafý čili klowatinný jest druhý spůsob , jímž kapanina klowatá 

 se prýští na wzduchu tuhnaucí a twrdnaucí, jak na wišních, 

 třešních, ěwestkách a j. widíme. Wýtok pryskyřičný jest třetí 

 gpůsob, jímž šťáwa na wzduchu w pryskyřici tuhne , jak na stro- 

 mech šetinatých widíme. Wýtok , pokud není přílišný , není 

 zhaubný. Někdy šťáwy wytíkající kazí se, kysají a tím mění 

 se w tálow, a místa, z nichž wytíkají, w rak. 



K wýtokům náleží ještě tak nazwaná medowice, powlek pro- 



I 



