325 



řračity, leskutý, lepkawý, sladký na líci listůvv rostlin přerozdřlných 

 za cas horky. Listy tím chradnau, vvadnau, a w krátce padají. 

 Jindá připísowali tu nemoc mšicem (^Aphis), které obyčejně na 

 rubu listowém žijí, a často na listech medowicí natrápených. 



Uštknutí hmyzůw působí také wýtoky. Z tamaryšků francauz- 

 ského (Tamaiix gallica^ čerwceni manowým (Coccus niannipa- 

 rus~) prýští se spůsob many, hmoty sladké. Na rozdílných smo- 

 kwoněch, na plasu, jujubě w Indii wýchodní rostaucích čerwec 

 lakorobný (^Coccus lacca) u vvelikém množstwí přebýwá; píchaje 

 do rozeh působí prýštění se štáwy mlékowité, která do sebe 

 přijímá hmyz a nabýwá barwy červvené. Takowý wýtok působí 

 i některé našinské pěnodějky (Ceropis") na rozdílných rostlinách 

 lučních, podobající se slinám, w němž hausenky jejich meškají, 

 aby ušly zrakům ptactwa po nich bažícího. 



Otekliny jsau odřádné zweličení částky nějaké , snadno w 

 oči padající , spůsobené nahromaděním wětším částic základních 

 a přitíkáním wětšího množstwí mízy. Příčina toho ale jest ně- 

 jaké popuzení, které rozdílný má půwod. Tak skrčení, podwá- 

 zání, opletení rostlinami točivvými nnlže takowau oteklinu usku- 

 tečniti. Tak uštknutí rozličného hmyzu dáwá počátek k takoAvým 

 nárostkům, které Avůbec halkami slowau. To uštknutí ale není 

 jednoduché, protože hmyz do udělané rány klade swé wejce, 

 z něhož pak vv náležitém čase vvylíhne se hausenka, která i we 

 svvém příbytku se žiwí. Takowým spůsobem popuzowání dlauho 

 trwá. Znamenito, že rozdílný hmyz dáwá wznik rozličným hál- 

 kám, protož na jedné rostlině, ano i na jednom dílu mohau býti 

 dwoje hálky. Ze wšech nejznámější jsau diibhiky, dubénky, du- 

 botcky, na rozdílných dubech a jejich dílech (na rubu, líci nebo 

 řapíku listowých, na stopkách) se nalézající. Wůbec pochodí od 

 rozdílných žlabatek (Cynips) ; jsau kulowaté, wíce neb méně hr- 

 bolkaté , twrdé, u wnitř duté a pak děrau provvrtané , m elikým 

 nmožstwím tříslowiny a kyseliny duběnkowé wyznačené. Jiná 

 žlabatka dáwá půwod tak nazwané haubě růžowé na šípcích na- 

 šinských. A vvšak i listy jiné, n. p. vvrbowé, lípow é, bukowé a 

 j. mají swé hálky od rozdílného hmyzu pochodící. Na šalwěji 

 jablkonosné (^Salvia pomiíera) w Lewantu jsau hálky dužnaté, 

 jedomé. 



Bnblénky, bublinky jsau jiný spůsob oteklin, podobné hál- 

 kám, rozdílné ale tvvarem nikdá tak prawidelným; podobají se bu- 

 blinám, jak jejich názew to prozrazuje. Bublénky též pochodí 

 hmyzem, jako jsau mšice (Aphis) na řapíkách listůvv topolo- 

 wých, na listech lípowých, jilmowých, osikowých aj. av. Cher- 

 niesowé smrkowí (^Chermes Abietis), zpíchawše mladistwé listy na 

 broscích smrkowých a wložiwše do ran swé wejce, působí, že 

 listy promění se we spůsob suty malé, dřewnaté, složené ze sklípků. 



