326 



I 



ježto pak dwěřna chlopněma se otewrauce wypauštějí hmyz. 

 Žlabatka wibowá (Cynips Salicis) působí na pupenech wrbo- 

 wých, že se promění we spůsob šišky šupinaté nebo rozety. 



K otcklinám konečně i náležejí bakule, předstawující ná- 

 rostky wětší anebo menší, zakulatělé, tvvrdé na kmenu a wětwích, 

 pochodící od wnilřního nebo i wněšného popuzení, a nenáležející 

 ku předešlým. Některé stromy n. p. jilmy k nasazowání bakul 

 obzwláště jsau nakloněnJ^ Bakule u wnitř rozeznávvají se we^ 

 likau zmateností cew, a diíwí jejích slovve lykodra čili mosoi 

 K oteklinám mohau se i připočítati érámy , t. zahojilé rány 

 kůře, jelikož wždycky wíce nebo méně jsau oteklé. 



Neaurodnost jest ona choroba, když rostliny nedáwají ai 

 plodu. Má rozdílné příčinj , icnitřni a wněšné. Prvvní za 

 kládají se na přílišném hnání w lodyhu a listy Welikym teplem 

 nadbytečnau wláhau, čímž rostlina nenasazuje kwětůw ani ow(á 

 ce. Též pochodí od nedostatku tepla, jímž zrůst a wšecky auřadj 

 se uzponenáhlují. Takovvá neaurodnost trwá ale buď jenom jedeiT 

 rok, protože w následujících letech mohau přízniwé ke zrůstu 

 okolnosti nastaupiti , buď opakuje se každý rok , načež příčiny 

 stálejší w půdě nebo w rostlině wáznau. Ku wněšným příčinám 

 náležejí nejdříwe mrazy w čas kwětení připadlé, za druhé hmyz, 

 který buď zežral wšecken kwět, buď do paupat položil swé 

 Avejce, z něhož pak wylíhlá hausenka waječník wyžrala, takže 

 pak kwěty padají. .^Hl 



Pometáni jest ona nemoc , jíž kwěty dokonale nenastil^H 

 zují plodu, nebo když nenesau semen. Příčiny jsau mnohonásobné, 

 obzvvláštní povvaha rostlin a jmenowitě kwětu , půda příliš bujná 

 nebo hubená, deště, chladno, chybějící samec a hmyz , ten aby 

 přemešel pel na samici , onen aby poskytnul lálku zúrodíiující. 

 Hmyz ji také působí napíchna kwěty rozwíjcjící se. Kwěty plné 

 též pometají, že tyčinky anebo i pestíky se mění w plátky. 



Hmyzowé, jímž rostliny jsau wykázány za obydlí a potra- 

 wu, owšem jim mohau welikau škodu, anobrž i záhubu spůsobiti, 

 jestli příliš se rozmnoží , anebo jestli jiné okolnosti se k tomu 

 namanau. ITmyz přebýwá w rostlinách anebo na nich. Není 

 dílu, w němžby jeho nebylo; kořen, stonek, listy, kwěty, plody 

 a semena jím trpíwají. Hmyz maje sos píchá do rozdílných 

 dílůw, cucá z nichšťáwy, maje ale čelisti, je hryze, hlodá. 

 Kdož newí, že babky čili chrausti we swé prvvní době co pon- 

 drawi několik let pod zemí žijí o kořenech a neaurodu wšeobec- 

 nau někdy spůsobují? Kdož newí o pondrawě chrausta čerwen- 

 cowého (Melolontha solstitialis) , a o hausence sejemorky 

 obecné (Aj!?-rotis seg-etum) na lukách a polích tak zhaubných? 

 Štír (Gryllotalpa) tak strašný prostému lidu, w zahradách ukausá 

 kořeny, nepochybně protože mu přicházejí w cestu, když wyhrabuje 



