327 



podzemní průchody. Ohiuelaíi weliiii si stěžují na cepnuchu chmelní 

 (^llepiolus Humuli), jejíž hausenka u wnitř \\e chmelowéra ko- 

 řenu prebywá a jej zžírá. 



iNesčíslné jest nuiožstwí hmyzůw , picbýwajících na stonku 

 a listech a je žeraucích. My přestaneme na několika nejzna- 

 menitějších a nejznámějších. Chraustowé ue s%vé poslední době 

 co brauci někdy w náramném množstvví ze země wylezše hubí 

 owocní stromy, réwy winné, anobrž duby a j. zžíráním listůw. 

 Zemní weš ([Haltica oleracea) taktéž maří zelí, kapustu, bru- 

 kew a j. Kobylky některé , jako tatarská a stěhovvawá (^Gryl- 

 lus tataricus, mi^ratorius) někdy w hejnách co mrak hustých 

 jtřilétají , a kam si usednau , vvšecko co zeleno pohltíce zpustoší 

 nejaurodnější krajiny, anobrž i jejich mrtwoly na několik stře- 

 \\ íců zwýší nakopené hnijíce kazí wzduch a působí nebezpečné 

 nemoci, llausenky rozdílných molýiůw n. p. zelního, řepowého, 

 řel)ko^vého (^1'apilio Brassicae, Rapae, Napi} žijí na zelí, brukwi, 

 řepce, řepě a j. vv. Naše štěpnice mají přemnoho nepřátel ze 

 řádu motýlůw, jako jest baurouec prsteuicc, různotwarý (^Bom- 

 byx Neustria, dispar), motýl hlohouý (Papilio Cratae;^il, píďalka 

 zimní (Geometra brumata), vv jehliěných lesech strachem jsau 

 baurowec procesní, smrkownice QJombyx processionea, pini^ píďalka 

 smrkowá (^Geometra piniaria} a j. vv. Ze žilnokřidlých hmyzůw 

 pilatkovvité na rostlinách meškají a jmenovvitě pilatka (Tenthredo]), 

 ježto někdy na řepce auplnau neaurodu působí. Wšecky mšice 

 (_Aphis} ssají z listůw a rozeh mladých šťávvy a zmohše se zvvad- 

 nutí jich přivvodí. Cervvcovvé (Coccus} jsau pravvá zkáza rostlin 

 cizích vv našich skleníkách a hříjnech. Mnoho jest molůw (Ti- 

 naea), ježto w podstatě listůw dělají průchody, živvíce se od ní. 

 \ni pupeny a paupata nejsau šťáděny; mrana owocní (Altelabus 

 pomorum) a škwor obecný k těm zhaubcům náležejí. 



Weliký zástup hmyzůw žere dřívví stromůvv a křů. Ta- 

 kowí náležejí do pokolení lýkožrautůw (^Bostrichus), lesomarůw 

 (Ilylesinus), k zlomokřídlým náležejících. Drwokaz (Cossus) ze 

 řádu motýlowitých hubí owocní stromy, vvrby, duby, jilmy. 



We kwětech přebýwá nmažstwí vveliké rozdílných hmy- 

 zůw a je hubí, jako n. p. zlatohláwek , kystal krátkokrovveěný 

 (Trichius haemipterus). Jiné, jako vvěely, ěuíeláci , čerpají 

 ze kwětu sladké šťávvy, a nahryzujíce je, aby se dostali k med- 

 nikůuj, kazí kwěty. Též hausenky listy žeraucí nešetří kvvětůw. 

 Míškonoh (Thrips) meškaje we kwětech ssaje z plátkůvv a ty- 

 činek šťávvy. Jiný díl hmyzůw klade swé vvejce do waječníka; 

 nejznám(\jší jest brauk hrachowý (^Bruchus Pisi}. Santice klade 

 swá vvejce do kwětu hrachowéhd, načež hausenka vvylíhlá vve- 

 wrtá se do wajeěka . které jako celý vvajecník pořád jako ne- 

 porušený roste a dozrávvá ; vv hrachu ale nachází se brauk, jenž pak 



