329 



wUau délajf, z nížto wšamo wycházejí wlákna a tudy dělají 

 skwrny okiauhlé, kteiéž pak dohromady splywají a řečený po- 

 \vlek dělají, který netoliko po obau stranách llstůw nébrži po 

 celé lodyze se rozšíří. Konečně několik wiáken dohromady se 

 spojiwše dělají okrowku, z níž pak jedno nebo několik wřecek 

 Avypadne. Pakli jest tuze mokro, neudělají se okrowky, nébrž 

 na některých vvláknech vvyrazí se bradawičky, z nichž vvzrostají 

 wlákna přímá členatá, potom se rozsypující na články, ježto pak 

 nahromadiwše se mezi vvlákny poskytují cizopasnici wzezření mau- 

 kowitého. Padlí obzwlástě se zplozuje přílíšnau wlahau za men- 

 šího tepla, tedy \v okolnostech, w nichž hnití se usnadňuje. Pro- 

 tož hlawně se okazuje vv poletí a na začátku podzimu. 



RoEUzlec sazowý (^Cladosporium Fumago) podobně popíná 

 líc listůw a rozhy rostlin dřewnatých pořídku zelin anebo bylin 

 na spůsob černých lesklých sazí, které pak tlustnau a a poru- 

 šených dílůw slaupnauti se dají. Před okázáním se jeho též 

 z listůw potí se hmota slizowltá, stejnorodá, w níž se dělá 

 tkanina neprawidelná ze wiáken přeautlých tmawohnědých , je- 

 dnoduchých anebo rozwětwených a složených ze článkůw krát- 

 kých, kulowatých a tudy růžencowitých. Můželi nejvvyšši do- 

 konalosti dosáhnauti, wlákna zpřímená nasadí mnohonásobně 

 kraužkowané násadce ([wýtrusy), ježto swrženy byw še zůstanau 

 mezi wlákny na spůsob černého prachu ležeti. Příčiny jeho jsau 

 dlauho trwající deště jakož i sucho, a okazuje se jako padlí w 

 poletí a na začátku podzimu , když tedy žiwot listůw klesne. 

 Na wrbách, topolech, břízách, lipách, jilmách, lískách a j. w., 

 též i we skleníkách na stromech pomarančowých, oliwách, pak 

 na mnohých bylinách n. p. na bolšewníku obecném čili bršti 

 (^Heracleum sphondylium), kostiwalu obecném (^Symphytum of- 

 ficinale}, bedrníku obecném (^Pimpinella Saxifraga} a j. 



Konečně sem ještě náležejí wlnatky (^Erineum} jež Per- 

 soon co samostatné pokolení rostlinné uznávvá, Fries ale toliko 

 za zplodinu chorobowau. Uuď jak buď ukazují se buď na listech 

 dospělých, buď také na rašících. Kde powstáwají, podstata 

 listowá napuchuje, rozšiřuje se, wywyšuje se we spůsob bach, 

 ježto na wnitřním powrchu powlečeny jsau hmotau wláknatau. 

 Příčina jejich jest nepochybně nadbytek látky utwořitelné, jeli- 

 kož pozorowáno , že winatek jest tím méně , čím silnější jsau 

 bachy, protože nadbytek ten wynakládá se na zmnožení hmoty 

 listowé. Wlnatky wynikají z pokožky a dílůw k ní přináleže- 

 jících, obyčejněji na rubu nežli na líci, a to jediné na stromech 

 a křech dwojděložných. Příčina zdá se býti přílišná mokrota ja- 

 kož i suchota za náležitého tepla, čímž wyzewowání se zaráží 

 a tudy místná plnošťawost se zplozuje. Z toho dá se wyswět- 

 liti, proč jednak lesy husté a stinné a mokré luhy jednak ale pa- 



