330 



horky wyprahld wýslunné k íakowcmu odřádnéniu bujení ise 

 nakloňují. 



Clzopásky podkožní pows<áwají pod pokožkau nebo wůbec 

 pod nejvvnéšnější wrstwau sklípkatau, již potihují, když wziostau; 

 pak se wywalují. K jejich zplození wždycky potřeba obzwláštní 

 látky, již chorující díl rostliny sám připrawuje, a z níž nepostře- 

 dečně se dělají. Powstáwají z kapaniny řídké snad i z páry w 

 dutině dýchací pod pichy (^str. 61}, z níž pak na spůsob roz- 

 ličných wláken wen na powrch wyrostá a swé wýtrusy po 

 rostlině roztrušuje. Wálcotrus (Cylindrospora) nalézá se na 

 rubu, po řídku na obau stranách listowých n. p. poponce obecného, 

 žáhawky, rozdílných sauložných a j. , a dělá skwrny okrauhlé 

 prašnaté, bílé. Rozwčtwělka (Raniularia} jest podobný útvvar 

 nalézající se na rozdílných rostlinách n. p, děvvesilu (Petasilcs^, 

 pryskyřníku nuiohniívvčténi (Ranunculus polyandienios} , lipnice 

 hájní (Poa nenioralis). Dokonalejší cizopasky jsau rozdílné rody 

 třapaunkůvv (Botrytis) , po wětším díle w podzimu na rozdíl- 

 ných rostlinách, jmenovvitě zelinách a bylinách. 



Jiné cizopasky též av dutinách dýchacích powstáwají z 

 látky chorobné dřívve měkké, kašowité, bezbarwé, ode středu k 

 obwodu nebo naopak tuhnaucí a barwící se, a protože se zwět- 

 šují, pokožka nad nimi na spůsob bradawicky nebo pupence se 

 wywyšuje, již pak protrhuje, aby zplodiny iia powrch se wy- 

 walily. Sem náležejí rozdílné sněte (^Uredo}, ježto nemajíce 

 okrowky proměňují se w nahé wýtrusy. Nacházejí se na roz- 

 dílných rostlinách. Pak sem počítati rezi (Puccinia}, jejichž wý- 

 trusy bránickau jsau na dwě pauzdra rozděleny a o nožku pode- 

 přeny. Wyšše austrojené přehraditk}^ (^Phragmidium} wydáwají 

 ze swého podhaubí wřeckowlté měchýřky, které se proměňují vp^hí 

 wýtrusy mnohobráničné. '^^|! 



Cizopásek podkožních jiný spůsob jest ten, když z chorobné 

 látky se udělá okrowka, w níž wýtrusy wždycky sedawé se na- 

 cházejí. K těm náležejí obkožitky (Peridermium), prášilky (Ae- 

 cidium}. Jsau 1 twrdohauby (Xylomyci}, jmenowitě z podřadí 

 bezděrowitých (Xylomacei}, ježto podobný mají půwod. Liší se 

 ale od předešlých , že powstáwají netoliko z porušení šťaw w 

 dutině dýchací nahromaděných, nébrž i z chorobného proměnění 

 libowiny. Rozeznáwají se tím, že předstawují strupy na powrchu 

 ztwrdlé, u wětší nebo menší skwrny splýwající, a jako w pod- 

 statu listowau wrosťlé. 



A wšak z pokažených a wypocených šťaw půwod berau i 

 hauby rozličné na stromech žiwých meškající a powstávvající, 

 jako jest choroš libowonný, dřínowý, traudní (Polyporus suaveo- 

 lens, oíFicinalis, fomentarius) a j. pak síťkowec březowík a hrba- 

 tík (Daedalea betulina, D. gibbosa) a j. , ušička obecná (Exidia 



I 



