332 



paustí se jádro waječníkůw pšeničných. Tato sněť ale nerozpra- 

 cuje se, nébrž zůstáwá w oblečkách semenowých co hmota dnvve 

 wihká a mazawá, ježto pak wysychá a prachowatí ; hnusně za- 

 páchá. Waječníky tau chorobau nakažené již na klase ještě ne- 

 "W y metalem jsau zwící dospělého zrna a barwy černawě zelené; 

 tyčinky zůstáwají zkráceny a nedělají pelu, blizny malé wysy- 

 chají a když sněť dospěje, pšenice jest wětší nežli zdrawá. Ten 

 spůsob pro rolníka á pečiwo z takowé pšenice jídajícího jest 

 welmi škodliwý, protože se nerozprašuje. Příčiny jeho jsau jako 

 sněti obilné. W některých letech a w některých krajinách býwá 

 welmi rozšířen, protože příčiny, jej wzbuzující, též jsau wšeobecné, 

 powšechné. 



K cizopaskám wnitřním konečně náleží traudowka ^Ny- 

 ctomyces), složená ze klukůw wíce méně rozwětwených, bělost- 

 ných, žlulawých anebo čerwenawých, konečně tmawě hnědých 

 ano i dílem černawých a sestáwajících ze puchýřkůw seřadě- 

 ných a dohromady dělajících tkáň autle wlnowitau nebo plsťowitau. 

 Dotawad nalezena byla we stromech a křech dwauděložných, které 

 jí jsauce natrápeny, dospěwše jistého stáří, začínají ode wnitřku 

 tleti; ten staw slowe wenfrusowifost. INejdříwe beraunejdolejší a 

 nejwnitřnější plasty dřewowé porušení, kteréž nemůže se pauhým 

 rozkladem, t. hnitím na wzduchu prostém jmenowali, nébrž jest 

 rozklad osobliwý, chorobau spůsobený. Blány sklípkůw dřewo- 

 wých totiž takořka rozpauštějí se w puchýřky, z nichž kluky 

 traudowkowé sestáwají a wšamo pak bujíce se rozwětwují. Tím 

 částice základní proměňují se w hmotu hustší nebo řidší autlo- 

 wlaknau, která pak působí, že tělo dřewowé od dřeně ke kůře 

 trauchniwí. Nemoc ta nikdá nepowstáwá we běli anebo mlad- 

 ším dříwí, ani sama sebau na swětlo a wzduch nepřichází. 



Příčina wšeobecná wentrusowitosti jest přerušení pořádného 

 žiwota anebo odumření wnitřních austrojůw. Prwní spůsobeno 

 býwá nepřízniwau powětrností a jinými případnostmi , mohaucími 

 zrůst alespoň w jednom létě zaraziti, takže plastjí^ dřewowé ne- 

 dosahují onoho stupně dokonalosti , jehož k dalšímu pobýwání 

 jest newyhnutedlně potřeba. Takowá nedošlá běl snadno mrzne, 

 z čehož rozdílné choroby půwod berau. Třebas ale nedozralá 

 běl mrazem netrpěla , wždycky dříwe bére porušení t. snadněji 

 proměňuje se w traudowku. Přečasto i seknutí a říznutí býwá 

 příčinau traudowky. Tím násilím ale netoliko částic základných 

 umrtwení musí se spůsobiti, ano i ěťáwy w rostlině musejí proměnu 

 utrpěti. Když rána korau se popne, může traudowka začíti se 

 wywinowati, jestli okornatění rychle se stane a částice základní 

 w kyptu zachowají swého žiwota, jinak nastane pauhé tlení. 

 Jestli řečené wýjimky mají místo , začne je dělati traudowka. 

 Na starých bucích, řidčeji dubích, břízách, borech anobrž i owoC|^ 



