334 



I 



Rostliny ponořeny bywše kořáním do rozpustkůw sehna- 

 ných ze klowatiny a cukru udělaných, hynau; též w rozpust- 

 cích prwkůw, jako jest opije, rozdílné wýtahy, silice, kyselina 

 ti íslowá , zásady rostlinné , líh , wody pálené , rostliny hrzo 

 umírají. 



Rostliny jako živvočichowé potřebují k swému žiwotu wzduch, 

 vv němž prawá míra prwkůw t. kyslíka, dusíka a kyseliny uhlič- 

 naté se nachází. Jestli rostliny n. p. do pauhého kyslíka se po- 

 slawí, hynau tak jako žiwoěichowé. Totéž 1 pamatowati o pau- 

 hém dusíku, wodíku a kyselině uhličnaté. 



Znamenité jest pozorowání, dle něhož činění škodliwých 

 hmot podlé rozdílných denních dob se proměňuje. Rozdílné 

 hnmty kořáním do rostlin přicházejíce, okazují za dne a we 

 swětle slunečném nuiohem wětší pvisobení nežli w noci. Plyny a 

 páry, jež listj^ pohlcují, zase w noci silněji činí. Rostliny za 

 dne w solíku a jiných škodliwých plynech málo nebo nic se ne- 

 mění, w noci ale hynau. Ta zkušenost dokazuje, že rostliny we 

 dne a swětle slunečném pohlcují kořáním potrawj^, a zelené díly 

 wydychují a že w noci a we tmách listy přijímají plyny ze 

 wzduchu. 



Jedy podlé činění na rostliny dají se rozděliti: 1} na wy- 

 saušející a ztužující a 3) na seslabující. Jest to tedy docela jiné 

 rozdělení jich, nežli w ohledu činění jich na žiwočichy, kdežto i 

 každý jed obzwláštní a osobliwé činění objewuje , co u rostlin 

 wšeliké jedy jednoho oddělení wšude stejně působí. Jedy vvodau 

 rozpuštěné porušiwše autlau tkaninu mrcáskůw wnikají do cew a 

 sklípkůw a wzestupují až do cew a sklípkatiny w listech, a je 

 tu porušují. Protož jedy mohau w rostlině zabité nebo w její 

 dílech opět se nalézti. U žiwočichůw autrpností austrojůw 

 aučinek jedůw přechází na nejwzdálenější od žaludka dílj^, ačkoli 

 w nich jedu nalézti nemožno. 



HLAWA CTWRTA. 



HOZŠiílENÍ R0STI.IN PO ZEMI. 



Rostliny wáznaucc kořáním w zemi, musejí se změňowíUiT 

 když země se zjinačuje, netoliko w ohledu na sebe samau nébrž 

 i w ohledu na slunce, tělo nebeské, nejwětší aučinek na ní wydá- 

 wající. Rostliny žádají podlé swé powahy náležitau žiwlů, zemé 

 wody a wzduchu, powahu, přiměřené teplo a swětlo, jistau wý- 

 šku nad mořem, jisté podnebí, obzwláštní šířku a délku zemč- 

 pisnau. To jsau samé okolnosti, pomocí jichž rostliny mohau 

 dospěti nejwyššího swého cíle. Wšecky okolnosti na žlwlech. 



I 



