335 



w nichž rostliny meškají, obsahují se jménem obytu, obydlí, 

 olvoluosti ale, pochodící z podnebí, ze síiky a délky, zahrnují se 

 názwem iclastí. 



Wlast rostliny slowe díl powrchu zemního, na němž jistá 

 rostlina se nachází. Wlast rozestírá se netoliko rownowážně, 

 od jednoho poledníka ke druhému čili od točen proti rowníku, ný- 

 brž i kolmo od hladiny mořské do rozdílné wýšky. Wlast ale 

 málokdy jest nepřetržená, po nejwětším dílu přetržena, přerwána. 

 Wlasti rostlin nebvwají malé, skrowné, nébrž roztahují se po 

 několika zeměpisných šířkách a spolu i délkách. Welikost wlasti 

 zdá se býti rozdílná podlé podnebí, jelikož vv mírném vvůbec zau- 

 jímá prostranstwí 10 — 15" šířkowých, přiměřenau rozsáhlost w 

 délku, jakož i wýšku mezi 3000—6000 střewíci. Mezi obrat- 

 níkoma wlast do wýšky obnáší sotwa wíce 600 — 1800 střewí- 

 cůvv. Na wlasti do wýšky rozeznáwá se meze dolejší a hořejší, 

 na wlasti podlé šířky meze sewerní a jižní, a může se i roze- 

 znati wýchodní a západní, Wlast jedné rostliny přesahuje do 

 wlasti jiné, takže rostliny jedné wlasti rostau také we wlasti 

 druhé rostliny. 



Rostliny *;?o/ecne jsau takowé, ježto u welkém množstwí 

 zhusta pohromadě weliké plasy země pokrýwají, takže ostatní 

 rostliny mezi nimi rostaucí, jako se tratí. K takowým nále- 

 žejí naše lesní stromy šetinaté nebo listnaté, dále z keřů pěniš- 

 ník srstnatý, rezawý, janowec metlatý, hlodáš obecný, wřes obec- 

 ný, brusnice borůwka, rákos, rozdílné mechy, jako rašelinik (^Spha- 

 gnum} a j., mnohé lišejníky , n. p. pukléřka islandská (^Cetra- 

 nia islandica} a d. rozličné chaluchy. Znamenito , že společné 

 rostliny obzwláště se nalézají w podnebí mírném chladnějším na 

 obojím polozemí. Jak na polozemí sewerném borowice, jedle, 

 smrky, duby, buky, habry, břízy a j. se mají, tak se chowají vv 

 témž podnebí na polozemí jižném w Americe blahočet čtyrřadý 

 (Araucaria imbricata^, kapinice kawen (Mimosa Caven}, na Před- 

 hoří dobronadějském stříbrnec stříbrný (Prótea argentea), na No- 

 wém HoUandu paučkowec ozdobný, medonosný (Banksia speciosa, 

 mellifera}, obzwláště ale blahowičníky (Eucalyptus}. W mezio- 

 bratníkowých krajinách ale nechybují docela rostliny společné, 

 jak dokazují koienowníky (Ilhizophora), kapradí a tráwy stro- 

 mowité. Společné rostliny tamtéž přibýwají s wětší wywýše- 

 ností nad mořem, kdežto powětrnost se podobá mírnopodnebé. 

 Tak w Americe obratníkowé se mají chynowníky, dělající tam celé 

 lesj"^, a we wjšších ještě krajinách některé sporyšowité. 



Ostatní rostliny jsau rozfronseiiy, t. nejsau tak hustě po- 

 hromadě, nébrž stojí wzdáleny od sebe. Rostliny roztraušené 

 jsau w horkých podnebích hojnější. To ale jest znamenito, že při té 

 roztraušenosti rodowé podobní pohromadě stojí, čímž tedy spo- 



