336 



lečnost se naskytuje bez oné stéjnotwái-nosti rostlin společných, 

 která w podnebích mírných oko tak tuze unawuje. Rostliny roz- 

 traušené rostau mezi roztrau.šenými, buď mezi společnými , kdežto 

 ale wždycky dělají mnohem skrownější částku, takže se 

 jako tratí. 



Obydlí rostlinné jewí welikau rozmanitost podlé powahy 

 půdy swé a podlé rostlin společných na ní rostaucích. Podlé 

 toho rozeznáwáme hwozdy, lesy, háje, luhy, křowiny, wřeso- 

 wiště, pole čili lada, luka, stepi, pustiny, bahna, bařiny, ra- 

 šeliniště. 



Rostliny přebýwají buďna zemi buď we wodě, takže rozdě- 

 lují se na zemdlí a wodni. Zemni zase jsau: a} podzemní, w 

 zemi rostaucí, nikdá na její powrch newynikající, n. p. homolika 

 (Tuber), buď b} pozemní. Některé c) jsau nadzemní, na rost- 

 linách žiwých se zdržující, které piíziwné čili cizopasky slo- 

 wau. Pozemní rostliny ale podlé pawahy ]p\iáy welikau rozma- 

 nitost okazují, jako sfrminné, skalní, kamenní, rumní, štěr- 

 kowé, píseční, orniční. Podlé chemičné jakosti půdy , na níž 

 rostau, buď skála, písek aneb ornice, jsau a} rostliny wápenní, 

 na skalách wápenných anebo w ornici takowé rostaucí ; b) kře- 

 menní, na skalách ze křemenu, žuly , pískowce á j. jakož 1 w 

 písku a w ornici písčité; c) hlinní, we hlině rozdílné, w níž ani 

 wápno ani křemen nepřewládá; di) slatinné, na slatinách a blízko 

 moře rostaucí; e} bařinné a rašelinné, w bařinách a rašelinách 

 si oblibující. 



Rostliny wodní zase jsau: a) slanowodní, we wodě slané 

 n. p. mořské rostaucí, b) sladkowodní, w jezerách, rybnících, 

 řekách, potocích a d. rostaucí. Dále rozeznáwáme slanowodní 

 w moj-ské, wždycky mořem zatopené a pomořské, odlewem moř- 

 ským na sucho přicházející, přílewem ale se zafopující. Sladko- 

 wodní jsau jezerní, rybniční, říčné, potoční, ježto w jezerách, 

 rybnících, řekách, potocích rostau, pojezerní, porybníční, poříční, 

 popotoční, podlé jezer, rybníkůw, řek, potokůw obýwající 

 na místech wodaii wíce méně zatopených. 



Půda nejwětšímu dílu rostlin jsauc newyhnutedlně potřebná, 

 dozajista powahami na zrůst jejich působí. Tyto powahy wzta- 

 hují se na její pewnost a rozdrolitedlnost za sucha a wihka, na 

 sílu, jíž wodu pije a zadržuje, na sí'u, jíž se zahříwá a teplo 

 zachowáwá, na sílu, jíž kyslík a wláhu ze wzduchu pohlcuje, a 

 konečně na prwky chemičné. 



Půda, na níž rostliny rostau, jsau buď skály a jejich ode- 

 rwiny wětší nebo menší (křípy, bříly, stěrek) dosavvád twr- 

 dost zachowawší, buď aučinkem chemičným anebo mechaničnýra 

 rozpadalé, rozsypalé a zwětralé, písek, hlina. 



Skály a jejich oderwiny twrdé a neproniknutedlné wodi 



