337 



wzduchem a kořáním mohau jenom takowým rostlinám za obydlí 

 slau/.iti, které toliko ze wzduchu pohlcují swé potrawy, které 

 na skalách nahých, na jejich strminách příchytkami jsaupřipewněny, 

 aby pewné stanowísko měly. Takovvé jsau lišejníky. Tyby 

 wia.stně skalními nazýwati se měly. Jiné rostliny téhož pří- 

 jmení nemohau se spokojiti holau skalau, nébrž usazují se w 

 štěrby, kdežto wítr navvál anebo déšť spláchl dostatečné množ- 

 stwí hliny, aby kořeny do ní wníknauti mohly. K těm náležejí 

 rozdílné mechy, kapradowité, rozchodníky, netřesky a d. 



Písek, a ještě vvíce hlina , mají wlastnosti, jichž rostlinj' 

 wůbec ke swému zdaru potřebují, neboť nejprwnější wyjimka 

 jeho jest ta, aby kořeny mohly do půdy hnáti, abj^ tím celá rost- 

 lina nabyla pewného stanowíska, anobrž aby kořáním wnikla do 

 pokladu potrawy rostlinné. Oba spůsoby půdy nepříčí se tomu 

 wnikání. Ba ony i dowolují pro swau řídkost a kyprost, že do 

 nich woda a wzduch mohau wnikati , kteréž ale rozdílně zadr- 

 žují podlé prwkůvv, z nichž sestáwají. 



Prwky půd zvvětráním skal udělané jsau hlawně kyse- 

 lina křemíkowá w písek křeraenitý nebo we slauěení s kysliční- 

 kem hliničným, hlina, ježto někdy mívvá při sobě kysličník hoř- 

 čitý a wápničitý, jindy zase pomíchána jest s wělším nebo men- 

 ším množstwím písku křemcnitého neb uhlana wápničitého. K těm 

 přicházejí ještě kysličník drasličitý a sodičítý s kj^selinau uhlič- 

 natau nebo solíkem slaučené. To jsau prwky, které, jak jsme 

 widěli, nemohau žiwiti rostlin, které ale nicméně do austrojí je- 

 jich přecházejí a se upotřebují. 



Každý ten prwek má swé obzwláštní wlastnosti fysické a 

 chemické, které tím wíce wynikají, které tím wíce na rostliny 

 působí, čím prostější jsau jiných, anebo alespoň čím vvíce přewlá- 

 dají. Odtud pochodí, proč půda obzwláštní má swé wlastní rost- 

 liny, které na jiné buďskrowně buď hubeně se nacházejí. Odtud 

 i pochodí, že rostliny docela jiné se wyskytují , kde se skály 

 jinými wystřídáwají. Tak půda mnoho soličníka sodičitého obsa- 

 hující žiwí obzwláštní rostliny solobýly (^Halophyta) nazwané, 

 jako jsau pokolení solanka (^Salsola^, juchowník (^Anabasis}, sla- 

 norožec (Salicornia), kosmatec (^Mesembryanthemum} , bařička 

 mořská (^Trijílochin maritinmm) , miřík bahní (Apium g^raveo- 

 lens), dílem též merlík (^Chenopodium} a j. w. W půdě hlawné 

 sestáwající z písku křemenitého rodí se též zuiáštní rostliny, 

 jako n. p. ječmenka pískowá (Elymus arenarius), kamyš obecný 

 (Ammophila arundinacea} , tuřice pískowá, (^Carex arenaria) 

 protěž písečný (Gnaphalium arenarium}, kozinec písečný (^Astragalus 

 arenarius) a d. Půdu hlinatau, jakowá ze slety čili břidlice, z 

 droby a j. powstáwá, wyznačuje dewěsil obecný (Tussilago 

 Farfara), podběl obecný (^Petasites officinalis), přeslička polní 



